Lapse õiguste ja vanemluse monitooring Laste ... - Lasteombudsman
Lapse õiguste ja vanemluse monitooring Laste ... - Lasteombudsman
Lapse õiguste ja vanemluse monitooring Laste ... - Lasteombudsman
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong><br />
<strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong><br />
<strong>Laste</strong> küsitlus<br />
Marre Karu<br />
Pirjo Turk<br />
Helen Biin<br />
Hella Suvi<br />
2012
Uuringu tellis Riigikantselei koostöös Õiguskantsleri Kantselei <strong>ja</strong> Sotsiaalministeeriumiga. Uuring on<br />
valminud Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastamisel.<br />
Autorid:<br />
Marre Karu on Poliitikauuringute Keskuse Praxis töö-<strong>ja</strong> sotsiaalpoliitika analüütik <strong>ja</strong> projektijuht alates<br />
aastast 2006. Marre peamised uurimissuunad on perepoliitika <strong>ja</strong> sooline võrdõiguslikkus. Marrel on<br />
sotsiaalteaduste doktorikraad Tartu Ülikoolist <strong>ja</strong> magistrikraad sotsiaalpoliitika analüüsis Belgia<br />
Leuveni Ülikoolist. Roll projektis: projektijuht <strong>ja</strong> analüütik.<br />
Pirjo Turk on Poliitikauuringute Keskuse Praxis töö- <strong>ja</strong> sotsiaalpoliitika analüütik, kes keskendub oma<br />
töös peamiselt perepoliitika ning soolise võrdõiguslikkuse valdkonnale. Pirjol on magistrikraad Helsingi<br />
Ülikoolist. Roll projektis: analüütik.<br />
Hella Suvi on Tartu Ülikooli sotsioloogia <strong>ja</strong> sotsiaalpoliitika instituudi doktorant ning tema peamiseks<br />
uurimisteemaks on lapse aktiivsuse väljendumine <strong>ja</strong> õigused. Roll projektis: analüütik.<br />
Helen Biin on Tartu Ülikooli sotsioloogia instituudi doktorant. Helenil on magistrikraad soouuringutes<br />
Kesk-Euroopa Ülikoolist Budapestis. Roll projektis: analüütik.<br />
Käesoleva töö valmimisse on andnud olulise panuse ka:<br />
Telli<strong>ja</strong>poolne töörühm, kuhu kuulusid Andra Reinomägi, Margit Sarv <strong>ja</strong> Andres Aru Õiguskantsleri<br />
Kantseleist, Hede Sinisaar, Mari Sepp <strong>ja</strong> Hanna Vseviov Sotsiaalministeeriumist, Tartu Ülikooli dotsent<br />
Dagmar Kutsar, Tartu Ülikooli emeriitprofessor Ülo Vooglaid, Urve Kask Statistikaametist <strong>ja</strong> Ly<br />
Kasvandik Perekeskusest Sina <strong>ja</strong> Mina.<br />
Kolleegid Märt Masso, Valentina Batueva, Risto Kaarna, Mihkel Nestor <strong>ja</strong> Liina Osila Poliitikauuringute<br />
Keskusest Praxis, Tartu Ülikooli sotsioloogia <strong>ja</strong> sotsiaalpoliitika instituudi tudengid Häli Tarum, Kadri<br />
Pelisaar <strong>ja</strong> Anu Järvepera.<br />
Poliitikauuringute Keskus Praxis on Eesti esimene sõltumatu, mittetulunduslik mõttekeskus, mille<br />
eesmärk on toetada analüüsile, uuringutele <strong>ja</strong> osalusdemokraatia põhimõtetele ra<strong>ja</strong>tud poliitika<br />
kujundamise protsessi.<br />
Poliitikauuringute Keskus Praxis<br />
Tornimäe 5, III korrus<br />
10145 Tallinn<br />
tel 640 8000<br />
www.praxis.ee<br />
praxis@praxis.ee<br />
Väl<strong>ja</strong>ande autoriõigus kuulub Poliitikauuringute Keskusele Praxis. Väl<strong>ja</strong>andes sisalduva teabe<br />
kasutamisel palume viidata allikale: Karu, Marre; Turk, Pirjo; Biin, Helen; Suvi, Hella (2012) <strong>Lapse</strong><br />
õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong>. <strong>Laste</strong> küsitlus. Poliitikauuringute Keskus Praxis.
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
Sisukord<br />
1. Sissejuhatus ........................................................................................................................... 7<br />
2. Monitooringu kirjeldus ........................................................................................................... 9<br />
3. <strong>Lapse</strong>d <strong>ja</strong> lapse õigused ......................................................................................................... 12<br />
3.1. <strong>Laste</strong> teadlikkus lapse õigustest..................................................................................... 12<br />
3.1.1. Teadlikkus lapse õigustest ................................................................................ 12<br />
3.1.2. Infoallikad lapse õiguste alase info saamiseks ................................................. 19<br />
3.1.3. <strong>Laste</strong> teadlikkus lastekaitsega tegelevatest institutsioonidest ........................ 21<br />
3.1.4. Kokkuvõte ......................................................................................................... 24<br />
3.2. <strong>Lapse</strong> kuvand ehk millised on lapsed laste arvates? ..................................................... 26<br />
3.2.1. Ebaküpse lapse kuvand .................................................................................... 26<br />
3.2.2. Haavatava lapse kuvand ................................................................................... 27<br />
3.2.3. Kompetentse lapse kuvand .............................................................................. 28<br />
3.2.4. Vastutustundetu lapse kuvand ......................................................................... 28<br />
3.2.5. Kokkuvõte ......................................................................................................... 29<br />
3.3. <strong>Laste</strong> kaasamine otsuste tegemisse ............................................................................... 30<br />
3.3.1. <strong>Laste</strong> hoiakud otsuste tegemisel kaasa rääkimisse .......................................... 30<br />
3.3.2. <strong>Laste</strong> võimalused kaasa rääkida otsuste tegemisel .......................................... 33<br />
3.3.3. Mis vanuses on lapsed valmis erinevateks tegevusteks .................................. 38<br />
3.3.4. Kokkuvõte ......................................................................................................... 42<br />
3.4. Abiva<strong>ja</strong>v laps .................................................................................................................. 43<br />
3.4.1. Abiva<strong>ja</strong>vast lapsest teatamine .......................................................................... 43<br />
3.4.2. <strong>Laste</strong>ga juhtunud negatiivsed sündmused ....................................................... 45<br />
3.4.3. Kokkuvõte ......................................................................................................... 46<br />
4. Vanemlus <strong>ja</strong> suhted vanematega ........................................................................................... 47<br />
4.1. <strong>Laste</strong> suhted lahuselavate vanematega ......................................................................... 47<br />
4.1.1. <strong>Laste</strong> perepilt .................................................................................................... 47<br />
4.1.2. Kohtumine lahus elavate vanematega ............................................................. 49<br />
4.1.3. Kokkuvõte ......................................................................................................... 50<br />
4.2. <strong>Lapse</strong> aeg <strong>ja</strong> tegevused koos vanematega ..................................................................... 51<br />
4.2.1. <strong>Lapse</strong> aeg vanematega ..................................................................................... 51<br />
4.2.2. <strong>Laste</strong> suhtlus isaga ............................................................................................ 54<br />
4.2.3. <strong>Laste</strong> suhtlus emaga ......................................................................................... 56<br />
4.2.4. Kokkuvõte ......................................................................................................... 57<br />
4.3. Vanemlusstiilid <strong>ja</strong> distsiplineerimine ............................................................................. 59<br />
4.3.1. Vanemlusstiilid ................................................................................................. 59<br />
4.3.2. Distsiplineerimisviisid ....................................................................................... 62<br />
4.3.3. Kokkuvõte ......................................................................................................... 67<br />
4.4. <strong>Lapse</strong> hinnangud igapäevaelule ..................................................................................... 69<br />
4.4.1. <strong>Lapse</strong> kontroll oma a<strong>ja</strong>kasutuse üle ................................................................. 69<br />
4.4.2. <strong>Laste</strong> hinnangud rahulolu ................................................................................. 70<br />
4.4.3. <strong>Laste</strong> hinnangud oma kohustustele ................................................................. 72<br />
3
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
4.4.4. Kokkuvõte ......................................................................................................... 75<br />
5. Kokkuvõte ............................................................................................................................ 76<br />
Kasutatud kir<strong>ja</strong>ndus ..................................................................................................................... 79<br />
LISA 1. nooremate laste ankeet (4. – 7.klass) ................................................................................ 81<br />
LISA 2 vanemate laste ankeet (8.-12. klass) ................................................................................... 89<br />
Jooniste loetelu<br />
Joonis 1. Vasta<strong>ja</strong>d soo <strong>ja</strong> vanuse järgi (vasta<strong>ja</strong>te arv) ............................................................................. 11<br />
Joonis 2. Kas oled kunagi midagi kuulnud lapse õigustest? "Jah" vastused soo, piirkonna, klassi <strong>ja</strong><br />
koduse keele järgi (%) ...................................................................................................................... 12<br />
Joonis 3. Sõnapaariga „<strong>Lapse</strong> õigused“ seotud märksõnad, märksõna maininud laste arv .................. 14<br />
Joonis 4. Sõnapaariga „<strong>Lapse</strong> õigused“ seotud märksõnad, vastanud lapsed soo järgi (%) .................. 16<br />
Joonis 5. Sõnapaariga „<strong>Lapse</strong> õigused“ seotud märksõnad, vastanud lapsed kooliastme järgi (%) ...... 17<br />
Joonis 6. Mis sa arvad, millised allpool esitatud näidetest on lapse õigused? laste osakaal(%) ............ 18<br />
Joonis 7. Mis sa arvad, millised allpool esitatud näidetest on lapse õigused? Väitega nõus olnud lapsed<br />
koduse keele järgi (%) ...................................................................................................................... 19<br />
Joonis 8. Kelle käest või kustkohast lapsed võiksid lapse õiguste kohta infot saada? Soo järgi (%) ....... 20<br />
Joonis 9. Kas sa tead, millega need organisatsioonid või isikud tegelevad? 8. – 12. klassi lapsed (%) ... 21<br />
Joonis 10. 8. – 12. klassi laste teadlikkus lapse õiguste <strong>ja</strong> abistamisega seotud isikute <strong>ja</strong><br />
organisatsioonide tegevusest, soo järgi (%) .................................................................................... 22<br />
Joonis 11. Teadlikkus lapse õiguste <strong>ja</strong> abistamisega seotud isikute <strong>ja</strong> organisatsioonide tegevusest 8. –<br />
9. <strong>ja</strong> 10. – 12. klassi laste võrdluses (%) ........................................................................................... 22<br />
Joonis 12. Teadlikkus lapse õiguste <strong>ja</strong> abistamisega seotud isikute <strong>ja</strong> organisatsioonide tegevusest 8. –<br />
12. klassi laste seas, kes on <strong>ja</strong> ei ole lapse õigustest kuulnud (%) ................................................... 23<br />
joonis 13 Teadlikkus lapse õiguste <strong>ja</strong> abistamisega seotud isikute <strong>ja</strong> organisatsioonide tegevusest 8. –<br />
12. klassi laste seas piirkondade kaupa, tean hästi <strong>ja</strong> tean mõnevõrra vastanud lapsed (%) ......... 24<br />
Joonis 14. Ebaküpse lapse kuvandit kirjeldavate väidetega nõustumine, laste vastused (%) ................ 27<br />
Joonis 15. Haavatava lapse kuvandit kirjeldavate väidetega nõustumine, laste vastused (%) ............... 27<br />
Joonis 16. Kompetentse lapse kuvandit kirjeldavate väidetega nõustumine, laste vastused (%) .......... 28<br />
Joonis 17. Vastutstundetu lapse kuvandit kirjeldavate väidetega nõustumine, laste vastused (%)....... 29<br />
Joonis 18. <strong>Laste</strong> arvamuse küsimise <strong>ja</strong> kaasa rääkimisega seotud hoiakud, laste osakaal (%) ............... 31<br />
Joonis 19. <strong>Laste</strong> arvamuse küsimise <strong>ja</strong> kaasa rääkimisega seotud hoiakud, kooliastme järgi laste<br />
osakaal (%) ....................................................................................................................................... 32<br />
Joonis 20. Vasakul: vanemad suhtuvad hästi sellesse, kui teen ise otsuseid. Paremal: vanemad<br />
nõuavad, et kuulaksin nende sõna vastu vaidlemata (%) ............................................................... 32<br />
Joonis 21. Erinevate valdkondade otsustes kaasa rääkimise võimalused, enamasti <strong>ja</strong> alati kaasa rääkida<br />
saavate laste osakaal (%) ................................................................................................................. 34<br />
Joonis 22. Olukorrad, kus lapsed on tundnud, et täiskasvanud oleks võinud nende arvamust küsida,<br />
kuid nad ei teinud seda. küsimusele vastanud laste osakaal (%, N=187) ........................................ 37<br />
Joonis 23. <strong>Laste</strong> osakaal, kes ei tahagi kaasa rääkida nende teemadega seotud otsustes, laste osakaal<br />
(%) .................................................................................................................................................... 38<br />
Joonis 24. Mis sa arvad, millisest vanusest alates on lapsed või noored valmis selleks, et ... (keskmine<br />
vanus aastates) ................................................................................................................................ 39<br />
4
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
Joonis 25. Mis vanusest on lapsed või noored valmis selleks, et ... kooliastme järgi, vastuste<br />
mediaanväärtuse järgi (vanus aastates) .......................................................................................... 40<br />
Joonis 26. Mis vanuses on lapsed või noored valmis selleks, et ... (2) kooliastme järgi (vanus aastates)<br />
......................................................................................................................................................... 41<br />
Joonis 27. Mis vanusest on lapsed või noored valmis selleks, et osaleda valimistel. 10.-12. klass (%) . 41<br />
Joonis 28. Mida sa teeksid, kui näed mõnda last, kes on tõsises hädas <strong>ja</strong> sulle tundub, et tal oleks abi<br />
va<strong>ja</strong>? laste osakaal(%) ...................................................................................................................... 43<br />
Joonis 29. Mida sa teeksid, kui näed mõnda last, kes on tõsises hädas <strong>ja</strong> sulle tundub, et tal oleks abi<br />
va<strong>ja</strong>? lapsed soo, koduse keele, klassi <strong>ja</strong> lapse õigustest kuulmise järgi (%) .................................. 44<br />
Joonis 30. Kas sinuga on viimase aasta jooksul juhtunud midagi allpool loetletust? (%) ....................... 45<br />
Joonis 31. <strong>Laste</strong> pereliikmed, vastavat pereliiget maininud laste osakaal (%) ....................................... 48<br />
Joonis 32. Millises peres lapsed kasvavad? osakaal lastest (%) .............................................................. 48<br />
Joonis 33. Isa, ema <strong>ja</strong> kasuisa tööhõive, nende laste osakaal, kellel vastav vanem on olemas (%) ........ 49<br />
Joonis 34. <strong>Lapse</strong>d, kelle isa, ema või mõlemad vanemad ei ela koos lapsega. laste osakaal (%) ........... 49<br />
Joonis 35. Vasakul: kui sageli kohtud oma lahuselava isaga. Paremal: kas kohtud oma lahus elava isaga<br />
piisavalt? osakaal lastest, kelle isa ei ela koos nendega (%)............................................................ 50<br />
Joonis 36. Emal või isal ei ole minu <strong>ja</strong>oks piisavalt aega (%) ................................................................... 51<br />
Joonis 37. Kui sageli võtad vabal a<strong>ja</strong>l koos vanematega midagi toredat ette, näiteks käite kinos,<br />
<strong>ja</strong>lutate, matkate, meisterdate <strong>ja</strong> mängite koos, külastate sugulasi, teete koos sporti? (%).......... 52<br />
Joonis 38. Kui sageli võtad vabal a<strong>ja</strong>l koos vanematega midagi toredat ette, näiteks käite kinos,<br />
<strong>ja</strong>lutate, matkate, meisterdate <strong>ja</strong> mängite koos, külastate sugulasi, teete koos sporti? Kooliastme<br />
järgi (%) ............................................................................................................................................ 53<br />
Joonis 39. Kui sageli võtad vabal a<strong>ja</strong>l koos vanematega midagi toredat ette, näiteks käite kinos,<br />
<strong>ja</strong>lutate, matkate, meisterdate <strong>ja</strong> mängite koos, külastate sugulasi, teete koos sporti? Koduse<br />
keele järgi (%) .................................................................................................................................. 53<br />
Joonis 40. Kui sageli oled sa viimase kuu a<strong>ja</strong> jooksul isa või kasuisaga teinud järgmist? (%) ................. 54<br />
Joonis 41. Kui sageli oled sa viimase kuu a<strong>ja</strong> jooksul isa või kasuisaga teinud järgmist? <strong>Laste</strong> vastused<br />
soo järgi (%) ..................................................................................................................................... 55<br />
Joonis 42. Kui sageli tülitsed või vaidled vanematega kuna olete eriarvamustel? Koduse keele järgi (%)<br />
......................................................................................................................................................... 55<br />
Joonis 43. Kui sageli oled sa viimase kuu a<strong>ja</strong> jooksul ema või kasuemaga teinud järgmist? (%) ............ 56<br />
Joonis 44. Kui sageli oled sa viimase kuu a<strong>ja</strong> jooksul ema või kasuemaga teinud järgmist? <strong>Lapse</strong><br />
hinnangud lapse soo järgi (%) .......................................................................................................... 57<br />
Joonis 45. <strong>Laste</strong> hinnangud oma vanemate vanemlusstiilide kohta (%) ................................................. 61<br />
Joonis 46. Mida on su vanemad või täiskasvanud, kellega koos elad, teinud, kui sa ei kuula sõna või ei<br />
käitu nii nagu nad soovivad? (%) ..................................................................................................... 62<br />
Joonis 47. Kui sageli vanemad erinevaid distsiplineerimisviise kasutavad, tüdrukute hinnangud (%) ... 63<br />
Joonis 48. Kui sageli vanemad erinevaid distsiplineerimisviise kasutavad, poiste hinnangud (%) ......... 64<br />
Joonis 49. Kui sageli vanemad erinevaid distsiplineerimisviise kasutavad? sageli või väga sageli<br />
vastanud laste osakaal kooliastme järgi (%) .................................................................................... 65<br />
Joonis 50. Kui sageli vanemad erinevaid distsiplineerimisviise kasutavad, hinnangud lapse koduse<br />
keele järgi (%) .................................................................................................................................. 66<br />
Joonis 51. Kui sa midagi valesti teed, mida sinu arvates vanemad tegema peaksid? vastavat<br />
distsiplineerimisviisi märkinud laste arv .......................................................................................... 67<br />
Joonis 52. Vasakul: vanemad tahavad et ma liiga paljudes huviringides <strong>ja</strong> trennides käiksin. Paremal:<br />
ma saan tegeleda as<strong>ja</strong>dega, millega ise tahan (%) .......................................................................... 69<br />
5
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
Joonis 53. Kui sageli on laps viimase kuu jooksul tundnud, et tal on liiga palju trenne, hobisid või ringe?<br />
(%) .................................................................................................................................................... 70<br />
Joonis 54. Kui sageli on laps viimase kuu jooksul tundnud, et tal on piisavalt vaba aega? (%) .............. 70<br />
Joonis 55. hinnang erinevate elu aspektidega rahul olemisele, igavuse, üksindustunde <strong>ja</strong> väsimuse<br />
tundmisele. osakaal lastest (%) ...................................................................................................... 71<br />
Joonis 56. <strong>Laste</strong> rahulolu iseenda, sõprade <strong>ja</strong> eluga, lapse soo järgi (%) ................................................ 71<br />
Joonis 57. Igavuse, üksinduse <strong>ja</strong> väsimuse tundmine soo järgi, laste osakaal (%) .................................. 72<br />
Joonis 58. <strong>Laste</strong> hinnangud erinevatele kohustustele, osakaal lastest ( %) ............................................ 73<br />
Joonis 59. <strong>Laste</strong> hinnangud erinevatele kohustustele, poiste <strong>ja</strong> tüdrukute osakaal (%) ........................ 73<br />
Joonis 60. laste hinnangud sellele, kas neil on koht rahulikult omaette olemiseks, vasta<strong>ja</strong>d kooliastme<br />
järgi (%) ............................................................................................................................................ 74<br />
Tabelite loetelu<br />
Tabel 1. Kaalutud <strong>ja</strong> kaalumata valimi kirjeldus koos valimi koostamise kriteeriumitega...................... 10<br />
Tabel 2. erinevate valdkondade otsustes kaasa rääkimise võimalused soo, kooliastme, elukoha <strong>ja</strong> lapse<br />
õigustest teadmise kaupa, lapsed kes vastasid, et saan enamasti kaasa rääkida <strong>ja</strong> saan alati kaasa<br />
rääkida (%) ....................................................................................................................................... 35<br />
6
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
1. Sissejuhatus<br />
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> viidi läbi esmakordselt 2012. aastal ning selle telli<strong>ja</strong>ks oli<br />
Riigikantselei koostöös Õiguskantsleri Kantselei <strong>ja</strong> Sotsiaalministeeriumiga. Monitooringu keskmes on<br />
kaks laste <strong>ja</strong> perede elu seisukohalt olulist teemat – lapse õigused <strong>ja</strong> vanemlus. Monitooringuga<br />
sooviti uurida nii Eesti täiskasvanud elanikkonna kui ka laste teadlikkust, hoiakuid <strong>ja</strong> kogemusi seoses<br />
lapse õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong>ga. Selleks viidi läbi küsitlusuuring nii laste kui täiskasvanud elanikkonna<br />
hulgas, kuna mõlema teema puhul on olulised nii laste kui täiskasvanute vaated.<br />
Monitooringus lähtutakse ÜRO lapse õiguste konventsioonist 1 , mis seab eesmärgiks tagada, et igale<br />
lapsele oleks garanteeritud võimalus igakülgseks arenguks <strong>ja</strong> heaoluks. Selleks on sätestatud<br />
konkreetsed õigused, mis on va<strong>ja</strong> lapsele tema arengu <strong>ja</strong> heaolu tagamiseks kindlustada. Landsown<br />
(1994, viidatud Taylor et al. 2001 kaudu) on <strong>ja</strong>ganud ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud<br />
lapse õigused sisu järgi kolme kategooriasse. Inglisekeelsete terminite tõttu nimetatakse seda<br />
lähenemist ka “kolme P” lähenemiseks:<br />
• hoolitsusega seotud õigused (ingl provision rights) – nt õigus tervisele, haridusele,<br />
sotsiaalsele turvalisusele, perekonnale, puhkusele, vabale a<strong>ja</strong>le, kultuuritegevustele;<br />
• kaitsega seotud õigused (ingl protection rights) – nt õigus olla kaitstud diskrimineerimise,<br />
füüsilise <strong>ja</strong> seksuaalse väärkohtlemise, ekspluateerimise, ebaõiglase kohtlemise eest;<br />
• autonoomia <strong>ja</strong> osalemisega seotud õigused (ingl participation rights) – kodaniku- <strong>ja</strong><br />
poliitilised õigused, nt sõna-, mõtte-, südametunnistuse vabadus; õigus avaldada arvamust,<br />
omada juurdepääsu informatsioonile, moodustada ühinguid <strong>ja</strong> rahumeelselt koguneda jt<br />
õigused.<br />
Kuivõrd Eestis on olemas hoolitsuse <strong>ja</strong> kaitsega seotud õiguste tagamise mõõtmiseks erinevaid<br />
uuringuid <strong>ja</strong> statistikat, on antud <strong>monitooring</strong>u rõhuasetus suunatud pigem lapse osalemisega seotud<br />
õigustele, mida on seni vähem uuritud. Samuti käsitletakse <strong>monitooring</strong>us põh<strong>ja</strong>likumalt lapse õigust<br />
mõlemale vanemale <strong>ja</strong> suhetele vanematega, lapse õigusele vabale a<strong>ja</strong>le ning abiva<strong>ja</strong>va lapse<br />
temaatikat.<br />
Vanemluse käsitlus lähtub positiivse <strong>vanemluse</strong> ning toetatud <strong>vanemluse</strong> põhimõtetest. Euroopa<br />
Nõukogu Ministrite Komitee käsitluse kohaselt tähendab positiivne vanemlus vanemlikku käitumist,<br />
mille puhul arvestatakse igati lapse huvidega ning mis on hoolitsev <strong>ja</strong> enesekindlust andev,<br />
vägivallavaba, tunnustav <strong>ja</strong> suunav, seades piire lapse täieliku arengu soodustamiseks 2 . Ka Eesti on<br />
<strong>Laste</strong> <strong>ja</strong> perede arengukavas 3 võtnud eesmärgiks positiivse <strong>vanemluse</strong> põhimõtete levitamise <strong>ja</strong><br />
<strong>vanemluse</strong> toetamise. Eesmärgiks on hinnata, kuivõrd Eesti elanikkond toetab <strong>ja</strong> järgib positiivse<br />
<strong>vanemluse</strong> põhimõtetega kooskõlas olevat käitumist <strong>ja</strong> kuivõrd vanemad neid põhimõtteid laste<br />
kasvatamisel järgivad.<br />
1 Konventsiooni mitteametlik eestikeelne tõlge on kättesaadav https://www.riigiteata<strong>ja</strong>.ee/akt/24016<br />
2 Council of Europe Committee of Ministers Recommendation Rec(2006)19 of the Commitee of Ministers to member<br />
states on policy to support positive parenting: https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?id=1073507&Site=CM<br />
3 Arengukava on kättesaadav Sotsiaalministeeriumi kodulehelt<br />
http://www.sm.ee/fileadmin/meedia/Dokumendid/Sotsiaalvaldkond/lapsed/lastekaitse/<strong>Laste</strong>_<strong>ja</strong>_perede_arengukava<br />
_2012-2020.pdf<br />
7
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
Monitooringu esimese etapina koostati ülevaade kir<strong>ja</strong>ndusest <strong>ja</strong> uuringutest, mis lapse õiguseid <strong>ja</strong><br />
vanemlust käsitlevad ning kujundati <strong>monitooring</strong>u lähtekohad koos indikaatoritega, mida on oluline<br />
<strong>monitooring</strong>u abil edaspidi jälgida (Karu et al. 2012a). Kir<strong>ja</strong>tükk on kättesaadav veebis<br />
Poliitikauuringute Keskuse Praxis, <strong>Laste</strong>ombudsmani <strong>ja</strong> Sotsiaalministeeriumi kodulehel koos<br />
käesoleva <strong>monitooring</strong>u muude mater<strong>ja</strong>lidega.<br />
Käesolevas <strong>monitooring</strong>u tulemusi tutvustavas aruandes tutvustame esmalt <strong>monitooring</strong>u<br />
metoodikat, anname ülevaate vasta<strong>ja</strong>test ning sellele järgneb 4.-12. klassi laste küsitluse tulemuste<br />
ülevaade, mis <strong>ja</strong>guneb omakorda lapse õiguste ning vanemlust <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> toetamist käsitlevaks<br />
peatükiks.<br />
8
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
2. Monitooringu kirjeldus<br />
<strong>Laste</strong> küsitluse korraldas 2012. aasta märtsis <strong>ja</strong> aprillis Poliitikauuringute Keskus Praxis, kasutades<br />
andmete kogumiseks ankeete, mis <strong>ja</strong>gati lastele koolis ise täitmiseks kätte. Monitooringuga küsitleti<br />
1000 last nii, et valim oleks esinduslik soo <strong>ja</strong> piirkonna <strong>ja</strong> kooliastme suhtes. Teisisõnu, koolide <strong>ja</strong><br />
klasside valikul püüti saavutada olukord, kus valimi sooline, regionaalne <strong>ja</strong> vanuseline <strong>ja</strong>otus oleks<br />
ligilähedane üldpopulatsioonile ehk kõigile 4.-12. klassi laste <strong>ja</strong>otusele. Andmete puhastamise käigus<br />
jäeti ühe lapse vastused ankeedist väl<strong>ja</strong>, kuna oli ilmselge, et läbivalt oli vastates tehtud nal<strong>ja</strong>, mitte<br />
vastatud tõsimeeli. Seega on lõppvalimi suuruseks 999 last.<br />
Sellest lähtuvalt olid valimi moodustamise aluseks järgmised tunnused:<br />
<br />
<br />
<br />
sugu: poiss, tüdruk<br />
regioon:<br />
o Põh<strong>ja</strong>-Eesti (Harju maakond koos Tallinnaga)<br />
o Kesk-Eesti (Järva, Lääne-Viru <strong>ja</strong> Rapla maakond)<br />
o Kirde-Eesti (Ida-Virumaa),<br />
o Lääne-Eesti (Hiiu, Lääne, Pärnu <strong>ja</strong> Saare maakond)<br />
o Lõuna-Eesti (Jõgeva, Põlva, Tartu, Valga, Vil<strong>ja</strong>ndi <strong>ja</strong> Võru maakond).<br />
kooliaste: II kooliaste (4.-6. klass), III kooliaste (7.-9. klass), IV kooliaste (10.-12. klass)<br />
Valimi koostamisel kasutati Eesti Haridusinfo Süsteemi 2011. aasta andmeid õpilaste soo, piirkondliku<br />
paiknemise <strong>ja</strong> klassidevahelise <strong>ja</strong>otuse kohta. Lisaks eelnevale seati kriteeriumiks, et vasta<strong>ja</strong>te hulgas<br />
oleks igast regioonist vähemalt 100 last. Seetõttu suurendati Kesk-Eesti soovituslik valim 100 lapseni,<br />
kuigi Kesk-Eesti koolides õpib 7,9% õpilastest, mis tähendaks, et valimisse peaks valima 79 selle<br />
piirkonna last. Samuti seati eesmärgiks saavutada tasakaal koolitasemete sees selliselt, et igast klassist<br />
oleks vähemalt 100 õpilast. Valimisse kaasati ka vene õppekeelega koolide õpilased ning planeeritud<br />
valim venekeelsetes koolides oli vähemalt 200 last. Selle eesmärgi saavutamiseks kaardistati<br />
venekeelsete koolide asukohad maakondade lõikes ning osa küsitlusi viidi läbi piirkondades, kus kõige<br />
enam on venekeelseid koole <strong>ja</strong> lapsi. Koolid valiti iga regiooni sees juhuslikult, püüdes samal a<strong>ja</strong>l katta<br />
ka kõik maakonnad.<br />
Kokku toimus küsitlus 48 koolis. Projektimeeskond koostöös küsitle<strong>ja</strong>tega valisid iga küsitle<strong>ja</strong><br />
piirkonnas andmete kogumiseks koolid vastavalt valimi koostamise reeglitele. Küsitle<strong>ja</strong>d võtsid<br />
ühendust kooli juhtkonnaga <strong>ja</strong> küsitlus viidi kokkuleppel kooliga sobival a<strong>ja</strong>l. Küsitluseks planeeriti 20–<br />
30 minutit, kuid tulenevalt laste vanusest läks väiksematel lastel ankeetide täitmiseks mõnevõrra<br />
kauem aega.<br />
Andmed sisestas kolm sisesta<strong>ja</strong>t andmetöötlusprogrammis Excel, kasutades selleks ühtset etteantud<br />
sisestusvormi. Venekeelsete ankeetide avatud vastused tõlgiti sisestamise käigus eesti keelde.<br />
Andmeid analüüsiti kasutades andmeanalüüsiprogrammi STATA.<br />
Küsitluses kasutati kahte tüüpi, erineva küsimuste arvuga ankeete. 4.-7. klassi lastele oli mõeldud<br />
lühem ankeet, milles oli 29 küsimust (LISA 1. nooremate laste ankeet (4. – 7.klass)) ning 8.-12. klassi<br />
lastele pikem, 10-leheküljeline <strong>ja</strong> 32 küsimusega ankeet (LISA 2 vanemate laste ankeet (8.-12. klass)).<br />
Nooremate laste ankeet tehti lühem peamiselt seetõttu, et väiksemad lapsed loevad <strong>ja</strong> vastavad<br />
aeglasemalt. Liialt pika ankeedi kasutamisel oleks olnud oht, et nooremad lapsed väsivad küsimustele<br />
vastamisest enne kõigile küsimustele vastamist ning ei vasta seetõttu lõpuni piisavalt läbimõeldult.<br />
Seda, millised küsimused väiksemate laste ankeedist väl<strong>ja</strong> jäid, kirjeldatakse täpsemalt käesoleva<br />
9
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
<strong>monitooring</strong>u metoodikaraportis (Karu et al. 2012a), mis on leitav Poliitikauuringute Keskuse Praxis,<br />
<strong>Laste</strong>ombudsmani <strong>ja</strong> Sotsiaalministeeriumi kodulehelt.<br />
TABEL 1. KAALUTUD JA KAALUMATA VALIMI KIRJELDUS KOOS VALIMI KOOSTAMISE KRITEERIUMITEGA<br />
Valimi<br />
koostamise<br />
kriteeriumid<br />
Kaalumata<br />
valim<br />
Kaalutud<br />
valim<br />
Kaalutud<br />
<strong>ja</strong><br />
kaalumata<br />
valimi<br />
vahe<br />
Õpilaste<br />
osakaal<br />
populatsioonis<br />
(2011)*<br />
min ideaal N % N % % %<br />
REGIOON<br />
KOOLIASTE<br />
SUGU<br />
Kesk 100 100 103 10,3 110 11,0 -0.7 7,9<br />
Kirde 100 100 114 11,4 100 10,0 1.4 10,0<br />
Lõuna 250 313 315 31,5 282 28,2 3.3 31,3<br />
Lääne 100 128 135 13,5 128 12,9 0.6 12,9<br />
Põh<strong>ja</strong> 250 379 332 33,2 378 37,9 -4.7 37,9<br />
II ASTE 300 356 348 34,8 355 35,5 0.7 35,6<br />
4. klass 100 122 136 13,6 144 14,4 0.8 12,2<br />
5. klass 100 118 94 9,4 102 10,2 0.8 11,8<br />
6. klass 100 116 118 11,8 109 10,9 -0.9 11,6<br />
III ASTE 300 377 358 35,8 376 37,7 1.9 37,7<br />
7. klass 100 120 99 9,9 108 10,8 0.9 12,0<br />
8. klass 100 127 114 11,4 117 11,8 0.4 12,7<br />
9. klass 100 130 145 14,5 151 15,2 0.7 13,0<br />
IV ASTE 300 268 293 29,3 267 26,8 -2.5 26,8<br />
10. klass 100 90 140 14,0 122 12,2 -1.8 9,0<br />
11. klass 100 87 91 9,1 100 10,0 0.9 8,7<br />
12.klass 50 91 62 6,2 45 4,5 -1.7 9,1<br />
Tüdruk 400 520 551 55,2 502,5 50,5 -4.7 50,2<br />
Poiss 400 498 447 44,8 495,5 49,7 4.9 49,8<br />
Valimi esinduslikkuse suurendamiseks kaaluti andmed. Kaalumise idee on anda igale valimi<br />
alamrühmale samasugune kaal nagu on samade tunnustega alamrühmal üldkogumis. Selleks kaaluti<br />
küsitlusandmeid samade tunnuste alusel, mida kasutati valimi moodustamiseks (sugu, regioon,<br />
kooliaste). Ankeediküsimuste analüüs on tehtud kaalutud andmeid kasutades, et seda oleks võimalik<br />
laiendada kõigile 4.-12. klassi lastele.<br />
Kaalutud valimi <strong>ja</strong>otust näitab tabel 1. Kaalud korrigeerivad valimi vastavaks populatsioonile<br />
kooliastme <strong>ja</strong> soo järgi ning regiooni osas. Vastavalt valimi <strong>ja</strong> üldkogumi suurusele on tulemuste<br />
10
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
usaldusvahemik selle keskväärtuse juures (eeldades nähtuste normaal<strong>ja</strong>otust üldkogumis) ligikaudu 6<br />
protsendipunkti 95%sel usaldusnivool. See tähendab, et küsitluse tulemus 50% jääb 95%se<br />
tõenäosusega vahemikku 47–53%. Tulemuste puhul, mille väärtus erineb keskväärtusest, on<br />
usaldusvahemik väiksem. Näiteks tulemus 10% jääb 95% tõenäosusega vahemikku 8,15%–11,6%.<br />
Seega on valim tervikuna statistiliselt esinduslik. <strong>Lapse</strong> õiguste küsimusteplokile vastamise määr oli<br />
kõrge, keskmiselt jättis küsimustele vastamata 1,37% lastest. Kõige suurem vastamata jätmine lapse<br />
õiguste küsimuste osas puudutas küsimust 11 (vanemate laste ankeedis), millele jättis vastamata 3,6%<br />
lastest.<br />
Kuigi valimiks oli planeeritud 10–17-aastased lapsed, sattus uuringus osale<strong>ja</strong>te hulka ka 18–22-<br />
aastaseid, kes veel 12. klassis õppisid. Valimis oli 94 noort, kes olid vastamise hetkel 18–19-aastased<br />
ning lisaks üks noor vanuses 20 <strong>ja</strong> üks noor vanuses 22 aastat. Ka nende noorte vastuseid on<br />
edaspidises analüüsis arvesse võetud. Kõigist küsimustikule vasta<strong>ja</strong>test moodustasid tüdrukud 55%<br />
ning poisid 45%. Vasta<strong>ja</strong>te arvu vanuse <strong>ja</strong> soo lõikes näitab joonis 1.<br />
JOONIS 1. VASTAJAD SOO JA VANUSE JÄRGI (VASTAJATE ARV)<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 22<br />
poiss<br />
tüdruk<br />
kokku<br />
Analüüsil kasutati peamiste lõigetena valimi moodustamise aluseks olnud lapse sugu, kooliastet (II –<br />
IV), piirkonda (vt vasta<strong>ja</strong>te <strong>ja</strong>otust nende tunnuste järgi Tabel 1). Lisaks vaadati vastuseid selle järgi,<br />
milline oli lapse kodus kõige sagedamini kasutatav keel. Ankeedis oli lastel võimalik valida koduse<br />
keele puhul kolm varianti: eesti, vene või mõni muu keel. Ka märkis osa lapsi mitu keelt.<br />
Uuringus osalenud lastest 76% vastas, et nende kodune keel on eesti keel ning 19% suhtles kodus<br />
vene keeles. Nii eesti kui ka vene keeles suhtlevate laste arv oli 2% ning 3% suhtleb mingis muus<br />
keeles. Kuna muud keelt või mitut keelt kodus kõnelevate laste hulk on liiga väike, et neid gruppe<br />
eraldi analüüsida, on analüüsis käsitletud vene <strong>ja</strong> muud keelt kõnelevaid noori ühe keelegrupina.<br />
Seega vaatleb küsitluse analüüs keele alusel kaht laste gruppi: eesti keelt <strong>ja</strong> muud keelt kõnelevad<br />
lapsed.<br />
Täpsemat teavet valimi moodustamise <strong>ja</strong> andmete kogumise protseduuride <strong>ja</strong> põhimõtete kohta saab<br />
<strong>monitooring</strong>u kir<strong>ja</strong>nduse ülevaate <strong>ja</strong> metoodika raportist (Karu et al. 2012a).<br />
11
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
3. <strong>Lapse</strong>d <strong>ja</strong> lapse õigused<br />
3.1. <strong>Laste</strong> teadlikkus lapse õigustest<br />
Järgnevalt käsitletakse erinevaid aspekte seoses laste teadlikkusega lapse õigustest. Esmalt<br />
vaadatakse, kuivõrd teadlikud on üldse lapsed ise lapse õigustest – on nad neist kuulnud <strong>ja</strong> kas teavad,<br />
milles lapse õigused seisnevad. Seejärel vaadatakse, milliseid infoallikaid nad eelistaksid kasutada<br />
lapse õiguste alase informatsiooni saamiseks <strong>ja</strong> kuivõrd on lapsed kuulnud lastekaitsega tegelevate<br />
institutsioonide tööst.<br />
3.1.1. Teadlikkus lapse õigustest<br />
Et saada teada, milline on Eesti laste kokkupuude lapse õiguste teemaga, uuriti lastelt, kas nad on<br />
kunagi kuulnud midagi lapse õigustest. Selgus, et suurem osa (84%) Eesti lapsi on lapse õigustest<br />
kuulnud (joonis 2). Poisid ütlevad mõnevõrra sagedamini, et nad on lapse õigustest kuulnud (87%<br />
poistest <strong>ja</strong> 80% tüdrukutest). Kooliastme võrdluses vastused ei eristunud ning kõigil tasemetel on<br />
lapse õigustest kuulnud vähemalt 83% lastest. Küll aga esines mõningaid erinevusi regioonide lõikes.<br />
Silma paistsid Lääne-Eesti lapsed, kes olid võrreldes teiste regioonide lastega mõnevõrra harvem<br />
kuulnud lapse õigustest. 23% Lääne-Eesti lastest ei olnud lapse õigustest kuulnud. Samas, kõige<br />
sagedamini olid lapse õigustest kuulnud Kesk-Eesti lapsed, kellest 87% leidis, et nad on lapse õigustest<br />
kuulnud.<br />
JOONIS 2. KAS OLED KUNAGI MIDAGI KUULNUD LAPSE ÕIGUSTEST? "JAH" VASTUSED SOO, PIIRKONNA, KLASSI JA<br />
KODUSE KEELE JÄRGI (%)<br />
KOKKU<br />
SUGU<br />
tüdruk<br />
poiss<br />
PIIRKOND<br />
Põh<strong>ja</strong>-Eesti<br />
Lõuna-Eesti<br />
Lääne-Eesti<br />
Kirde-Eesti<br />
Kesk-Eesti<br />
KLASS<br />
4.-6. klass<br />
7.-9. klass<br />
10.-12. klass<br />
KODUNE KEEL<br />
eesti keel<br />
muu keel<br />
84<br />
80<br />
87<br />
86<br />
81<br />
77<br />
86<br />
87<br />
83<br />
83<br />
86<br />
82<br />
87<br />
0 25 50 75 100<br />
12
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
Analüüsist selgus ka, et lastest, kelle kodune keel pole eesti keel, olid pisut suurem osa kuulnud lapse<br />
õigustest (87%) kui need, kelle kodune keel on eesti keel (82%).<br />
Teadmine, kui paljud lapsed on midagi kuulnud lapse õigustest, ei anna arusaama sellest, mil viisil<br />
lapsed mõistavad lapse õigusi või mida see sõnapaar nende <strong>ja</strong>oks tähendab Seepärast paluti lastel<br />
ankeeti täites kirjutada ka kuni kolm märksõna, mis neil esimesena sõnapaariga „lapse õigused“ pähe<br />
tulevad. Enamus lapsi märkis mitu märksõna. Kõigist lastest vastas sellele küsimusele 86% ning 14%<br />
jättis vastamata, sealjuures 65% (ehk 89 last) vastamata jätnutest oli varem öelnud, et nad on lapse<br />
õigustest kuulnud. Seega ütles 9% lastest, et nad on küll kuulnud lapse õigustest, kuid mingil põhjusel<br />
jätsid täpsustamata, mida lapse õigused nende <strong>ja</strong>oks tähendavad.<br />
Sellele küsimusele vastasid poisid <strong>ja</strong> tüdrukud erinevalt. Esiteks jätsid poisid küsimusele vastamata<br />
sagedamini kui tüdrukud (tüdrukutest 12% <strong>ja</strong> poistest 16% ei vastanud), teiseks märkisid tüdrukud<br />
keskmiselt ka rohkem märksõnu kui poisid. Kui vastanud poistest märkis igaüks keskmiselt 2,1<br />
märksõna, siis tüdrukud 2,4 märksõna. Tüdrukud mainisid kokku 1149 märksõna, poisid 789 märksõna<br />
ehk 360 märksõna vähem.<br />
<strong>Laste</strong> arusaamist <strong>ja</strong> teadlikkust lapse õigustest võib pidada üsna mitmekülgseks. Kui lapse õigused<br />
<strong>ja</strong>gada kolme rühma – hoolitsusega seotud, kaitsega seotud <strong>ja</strong> autonoomia ning osalemisega seotud<br />
õigused – siis laste vastuste seas on esindatud kõigi kolme tüübi õigused. Ülekaalukalt kõige enam<br />
oskasid lapsed nimetada õigust haridusele, mida mainis 34% lastest (joonis 3). <strong>Laste</strong> osalemisega<br />
seonduvat õigust ehk õigust arvamust avaldada mainis 17% lastest. Kolmandal kohal positsioneerusid<br />
märksõnad, mis olid seotud lapse õigusega kaitsele – lapsed tõid väl<strong>ja</strong>, et lapsi ei tohi lüüa, peksta ega<br />
muud moodi füüsilist vägivalda kasutada (kokku 11% lastest).<br />
13
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 3. SÕNAPAARIGA „LAPSE ÕIGUSED“ SEOTUD MÄRKSÕNAD, MÄRKSÕNA MAININUD LASTE ARV<br />
õigus haridusele<br />
õigus arvamusele<br />
ei tohi kasutada vägivalda<br />
õigus elule<br />
õigused, mis on ainult lastel<br />
õigus kodule<br />
õigus vanematele/perele<br />
õigus vabadusele<br />
mida lapsed võivad teha<br />
õigus kaitsele<br />
õigus otsustada<br />
vaba a<strong>ja</strong> õigus<br />
õigus abile<br />
õigus sõnavabadusele<br />
õigus söögile/joogile/riietele<br />
kohustused<br />
õigus hoolitsusele<br />
õigus väl<strong>ja</strong>s käia<br />
laste õigused on piiratud<br />
õigus hobidele<br />
laps peab vanematele alluma<br />
ei tohi teha täiskasvanutele lubatut<br />
saad/teed mis tahad<br />
õigus arstiabile<br />
õigus puhata<br />
õigus austusele<br />
hea laps<br />
õigus osaleda<br />
õigus mängida<br />
104<br />
93<br />
92<br />
82<br />
79<br />
67<br />
67<br />
66<br />
62<br />
56<br />
53<br />
44<br />
41<br />
39<br />
37<br />
34<br />
32<br />
32<br />
29<br />
27<br />
25<br />
24<br />
21<br />
21<br />
19<br />
19<br />
16<br />
171<br />
336<br />
0 50 100 150 200 250 300 350<br />
Ka nimetasid lapsed teisi hoolitsuse <strong>ja</strong> kaitsega seotud õiguseid: mainiti õigust elule <strong>ja</strong> kodule,<br />
perekonnale, vabadusele <strong>ja</strong> vabale a<strong>ja</strong>le, kaitsele <strong>ja</strong> abile. <strong>Laste</strong> vastused, mis puudutasid lapse õigust<br />
perele, on koondatud ühe kategooria alla (õigus vanematele/perele), mille kohaselt 79 korral (8%)<br />
mainiti, et lastel on õigus nii vanematele kui ka perele. Kuigi antud juhul populatsioonile üldistavaid<br />
järeldusi ei saa teha, on siiski lapse õiguste seisukohalt oluline väl<strong>ja</strong> tuua, et nendest vastustest 11<br />
juhul rõhutati ka seda, et lastel on õigus hoida kontakti vanemaga, kellega koos ei elata.<br />
Samas oli 62 korral (6%) mainitud ka õigust otsustada ning 44 korral (4%) õigust sõnavabadusele, mis<br />
mõlemad on osalemisega seotud õigused. Seega, lisaks lapse hoolitsuse <strong>ja</strong> kaitsmisega seotud<br />
õigustele, olid lapsed teadlikud ka oma õigusest arvamusele, otsustamisele <strong>ja</strong> sõnavabadusele.<br />
Kir<strong>ja</strong>nduse põh<strong>ja</strong>l võib öelda, et seni on lapse õiguste all peamiselt mõistetud hoolitsemise <strong>ja</strong> kaitsega<br />
seotud õiguseid (Lansdown 2010, Johnny 2006) ning osalusega seotud õigused on olnud tagaplaanil.<br />
Seega on märkimisväärne, et Eesti lastest üsna suur osa teadvustab enda õigusena just õigust<br />
arvamusele.<br />
14
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
Populaarsemate vastuste seas paistsid silma ka märksõnad, mis liigitati kategooriate alla nagu<br />
“õigused, mis on mõeldud ainult lastele” (92 mainimist, so 9% ) <strong>ja</strong> “mida lapsed võivad teha” (67<br />
mainimist, 7% lastest). Sellest võib väl<strong>ja</strong> lugeda arvamuse, et lapse õigused erinevad täiskasvanute<br />
õigustest, et laste <strong>ja</strong>oks on olemas omad reeglid, spetsiaalsed lapse õigused. Kategooria “mida lapsed<br />
võivad teha” alla koondati sellised vastused, milles lapsed kirjeldasid, mida nad võivad teha <strong>ja</strong> mida ei<br />
või.<br />
<strong>Lapse</strong>d seostavad õigustega ka piiranguid <strong>ja</strong> kohustusi. Nimelt väljendati 32 korral (3%) seda, et lapse<br />
õigused on piiratud. 27 nimetas näiteid tegevustest, mida lapsed ei tohi teha, kuid mis täiskasvanutele<br />
on lubatud. Näiteks ei tohi lapsed juua alkoholi, sõita autoga ega käia tööl. Otseselt mainiti ka<br />
märksõnana kohustusi (39 korral). Kohustustele <strong>ja</strong> piirangutele viitavad ka kategooriad “laps peab<br />
vanematele alluma” (29 mainimist) <strong>ja</strong> “laps peab olema hea laps” (19 mainimist).<br />
Nii poistele kui tüdrukutele seostus lapse õigustega esimesena õigus haridusele (37% tüdrukutest <strong>ja</strong><br />
29% poistest mainis seda) ning seejärel õigus arvamusele (22% tüdrukutest <strong>ja</strong> 11% poistest mainis<br />
seda) (joonis 4). Poisid mainisid sageduselt kolmandana õigust elule (11% poistest). Tüdrukutel<br />
paiknes see oluliselt tagapool, seitsmendal positsioonil (8% tüdrukutest). Tüdrukud mainisid<br />
sageduselt kolmanda seda, et ei tohi kasutada vägivalda. Erinevus ilmnes samuti seoses õigusega<br />
vabadusele, mis poiste <strong>ja</strong>oks asus juba viiendal kohal (9%), samas kui tüdrukute vastustes leidis õigus<br />
vabadusele märksõnade hulgas alles 13. koha (5% tüdrukutest). Seega esineb poiste <strong>ja</strong> tüdrukute<br />
puhul väikeseid erinevusi selles, millised märksõnad lapse õigustega esimesena meenuvad.<br />
15
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 4. SÕNAPAARIGA „LAPSE ÕIGUSED“ SEOTUD MÄRKSÕNAD, VASTANUD LAPSED SOO JÄRGI (%)<br />
õigus haridusele<br />
õigus arvamusele<br />
ei tohi kasutada vägivalda<br />
õigus vanematele/perele<br />
õigused, mis on ainult lastel<br />
mida lapsed võivad teha<br />
õigus kodule<br />
õigus elule<br />
õigus kaitsele<br />
õigus otsustada<br />
õigus abile<br />
vaba a<strong>ja</strong> õigus<br />
õigus vabadusele<br />
õigus söögile/joogile/riietele<br />
õigus sõnavabadusele<br />
kohustused<br />
11<br />
11<br />
10<br />
10<br />
5<br />
10<br />
8<br />
8<br />
5<br />
8<br />
8<br />
11<br />
7<br />
6<br />
7<br />
6<br />
7<br />
4<br />
5<br />
6<br />
5<br />
9<br />
4<br />
4<br />
4<br />
5<br />
3<br />
5<br />
22<br />
29<br />
37<br />
ei vastanud küsimusele<br />
12<br />
16<br />
0 10 20 30 40<br />
tüdrukud poisid<br />
Kui vaadata märksõnu, mida erineva kooliastme lapsed märkisid, näeme esmalt, et vanemate laste<br />
<strong>ja</strong>oks oli märksõnade nimetamine lihtsam. Nooremate kooliastmete lapsed jätsid küsimusele<br />
sagedamini vastamata. II kooliastme (4.–6. klass) lastest ei märkinud ühtegi märksõna 18% <strong>ja</strong> III<br />
kooliastme (7.–9. klass) lastest 17%. IV kooliastmes (10.-12. klass) oldi julgemad vastuseid pakkuma <strong>ja</strong><br />
vastamata jätnud õpilasi oli 11%. Ilmselt on vanemas kooliastmes lapse õigustega seonduvaid<br />
teemasid rohkem käsitletud ning vanematel lastel tekivad seosed lapse õigustega lihtsamini.<br />
Kõigil kooliastmetel nimetasid lapsed kõige enam lapse õigust haridusele ning teisel kohal<br />
positsioneerus kõigil kooliastmetel õigus arvamusele. Mida vanemad olid lapsed, seda suurem osa<br />
neist nimetas õigust arvamusele – kõige noorema kooliastme õpilastest (4.–6. klass) nimetas seda<br />
õigust 13%, kõige vanematest (10.–11. klass) aga 22% (joonis 5). Kõige vanemate laste <strong>ja</strong>oks tõusis<br />
esile ka õigus elule, mis oli selles vanusrühmas kolmandal kohal (16% mainib seda). Väiksemad lapsed<br />
aga nimetasid sagedamini lihtsalt, et lapse õigused on õigused, mis on ainult lastele (12% 4.–6. klassi<br />
<strong>ja</strong> 10% 7.–9. klassi õpilastest).<br />
16
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 5. SÕNAPAARIGA „LAPSE ÕIGUSED“ SEOTUD MÄRKSÕNAD, VASTANUD LAPSED KOOLIASTME JÄRGI (%)<br />
õigus haridusele<br />
42<br />
29<br />
32<br />
õigus arvamusele<br />
22<br />
18<br />
13<br />
õigused, mis on ainult lastele<br />
4<br />
10<br />
12<br />
ei tohi kasutada vägivalda<br />
12<br />
11<br />
8<br />
õigus otsustada<br />
4<br />
7<br />
7<br />
Mida lapsed võivad teha<br />
3<br />
9<br />
7<br />
õigus kodule<br />
11<br />
8<br />
7<br />
õigus vanematele/ perele<br />
11<br />
7<br />
6<br />
õigus elule<br />
16<br />
8<br />
5<br />
õigus kaitsele<br />
11<br />
6<br />
4<br />
õigus vabadusele<br />
8<br />
9<br />
3<br />
õigus sõnavabadusele<br />
6<br />
5<br />
2<br />
õigus abile<br />
11<br />
4<br />
2<br />
0 10 20 30 40 50<br />
10.-12. klass 7.-9. klass 4.-6. klass<br />
Mida vanemad olid lapsed, seda enam seostus nende <strong>ja</strong>oks “lapse õiguste” sõnapaariga õigus elule,<br />
õigus abile <strong>ja</strong> õigus kaitsele, mis kuuluvad üldiste inimõiguste hulka. Siinkohal võib vanuse kasvades<br />
laste suurem teadlikkus nimetatud õigustest tuleneda sellest, et nad on inimõiguste <strong>ja</strong> lapse õiguste<br />
temaatikaga enam koolitundides kokku puutunud. Teiselt poolt võivad nooremad lapsed jällegi pidada<br />
õigust elule, abile <strong>ja</strong> kaitsele iseenesest mõistetavatena ega oska selliseid mõneti abstraktsemaid<br />
õiguseid rõhutada.<br />
Võrreldes lapse õigustega seonduvaid märksõnu lapse kodusest keelest lähtuvalt, oli eesti keelt<br />
mittekõnelevate laste seas võrreldes eesti keelt kõnelevate lastega rohkem neid, kes küsimusele ei<br />
vastanud (vastavalt 30% <strong>ja</strong> 21%). Sarnaselt kõigi laste märksõnade „edetabelile“ oli ka muukeelsetest<br />
peredest pärit lastel esikohal märksõnad „õigus haridusele“ <strong>ja</strong> „õigus arvamusele“ – seega on suure<br />
osa eesti keelt <strong>ja</strong> muud keelt kõnelevate laste <strong>ja</strong>oks lapse õiguste tähendus sama.<br />
Lisaks laste enda assotsiatsioonidele lapse õiguste sõnapaariga on oluline väl<strong>ja</strong> selgitada, kuivõrd nad<br />
tegelikult lapse õigusi teavad. Selleks paluti 8.–12. klassi lastel anda hinnang loetletud väidetele,<br />
märkides, kas selle puhul on tegemist lapse õigusega või mitte (Joonis 6).<br />
Kõik lastele esitatud väited kirjeldasid lapse õiguseid ning seega kuulusid lapse õiguste hulka - seega<br />
on õigus nendel, kes kõigi väidetega nõustuvad. Kõige enam olid lapsed kursis osalemisega seotud<br />
17
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
õigusega ehk 94% lastest oli nõus, et lastel on õigus avaldada oma arvamust <strong>ja</strong> ennast väljendada.<br />
Mõnevõrra enam nõustusid selle väitega koduse keelena eesti keelt kõnelevad lapsed (95%) võrreldes<br />
muukeelsetega (87%) (Joonis 7).<br />
Suur osa lapsi nõustus, et lapse õiguste hulka kuulub see, et lastel on õigus riigipoolsele abile, kui nad<br />
peaksid perekonnast ilma jääma. 92% kõigist vastanuist oli sellega nõus. 86% lastest nõustus, et lastel<br />
on õigus vabale a<strong>ja</strong>le <strong>ja</strong> 85% lapsi leidis, et lastel on õigus säilitada kontakt lahus elava vanemaga.<br />
<strong>Lapse</strong>d, kelle kodune suhtluskeel ei olnud eesti keel, teadsid võrreldes eesti keelt koduse keelena<br />
kõnelevate lastega enam seda, et lapsel on õigus säilitada kontakt lahus elava vanemaga (92% vs<br />
84%).<br />
JOONIS 6. MIS SA ARVAD, MILLISED ALLPOOL ESITATUD NÄIDETEST ON LAPSE ÕIGUSED? LASTE OSAKAAL(%)<br />
<strong>Lapse</strong>l on õigus avaldada arvamust <strong>ja</strong> ennast<br />
väljendada<br />
94<br />
2 4<br />
<strong>Lapse</strong>l on õigus riigi abile, kui ta on perekonnast<br />
ilma jäänud<br />
92<br />
1 6<br />
<strong>Lapse</strong>l on õigus vabale a<strong>ja</strong>le, mida ta saab<br />
kasutada meelepäraseks tegevuseks<br />
86<br />
5<br />
9<br />
<strong>Lapse</strong>l, kes on lahus ühest või mõlemast<br />
vanemast, on õigus säilitada isiklikud suhted <strong>ja</strong><br />
kontakt oma vanemaga<br />
85<br />
4<br />
11<br />
Kõigil lastel on ühesugused õigused<br />
76<br />
7<br />
18<br />
<strong>Lapse</strong>l on õigus, et vanem tema arengut toetaks<br />
73<br />
10<br />
17<br />
Nii nagu laps peab austama täiskasvanut, peab<br />
täiskasvanu austama ka last<br />
70<br />
16<br />
14<br />
0 25 50 75 100<br />
see on lapse õigus see ei ole lapse õigus ei oska öelda<br />
Ligikaudu nel<strong>ja</strong>ndik lastest ei olnud veendunud, et kõigil lastel on ühesugused õigused. Erinevusi selle<br />
küsimuse osas laste soo <strong>ja</strong> vanuse lõikes ei esinenud. Samas eristusid selles osas Kirde-Eesti lapsed,<br />
kellest 67% vastanuist ei nõustunud väitega, et kõigil lastel on ühesugused õigused, mis on keskmisest<br />
oluliselt kõrgem osakaal. Samas aga ei erinenud üksteisest oluliselt eesti või muud keelt koduse<br />
keelena rääkivate laste arvamused selles osas (eestikeelsed 76% nõus <strong>ja</strong> muukeelsed 71% nõus).<br />
27% lastest ei nõustunud või ei teadnud seda, et lapse õiguste hulka kuulub see, et lapsel on õigus<br />
lapsevanema toele tema arengus. Erineva soo <strong>ja</strong> vanusega vasta<strong>ja</strong>te hulgas nõustu<strong>ja</strong>te osakaaludes<br />
märkimisväärseid erinevusi ei ole. Regioonide lõikes olid laste arusaamad selle küsimuse osas aga<br />
küllaltki varieeruvad ning eristus Lääne-Eesti, kus 40% lastest ei olnud nõustunud, kas lapsevanem<br />
peab tema arengut toetama, samas kui Kesk-Eestis oli mittenõustu<strong>ja</strong>te osakaal oluliselt madalam<br />
(13%).<br />
18
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
Kõige vähem olid lapsed teadlikud sellest, et nii nagu lapsed peavad austama täiskasvanuid, peavad<br />
täiskasvanud austama ka lapsi: 30% kõigist lastest ei olnud nõus või ei osanud öelda, et see nii on.<br />
Sellist veendumust <strong>ja</strong>gasid võrdväärselt nii poisid kui ka tüdrukud ning olulisi erinevusi ei olnud ka<br />
erineva kooliastme või regiooni laste vastustes.<br />
JOONIS 7. MIS SA ARVAD, MILLISED ALLPOOL ESITATUD NÄIDETEST ON LAPSE ÕIGUSED? VÄITEGA NÕUS OLNUD<br />
LAPSED KODUSE KEELE JÄRGI (%)<br />
<strong>Lapse</strong>l on õigus avaldada arvamust <strong>ja</strong> ennast<br />
väljendada<br />
87<br />
95<br />
<strong>Lapse</strong>l on õigus riigi abile, kui ta on perekonnast<br />
ilma jäänud<br />
<strong>Lapse</strong>l on õigus vabale a<strong>ja</strong>le, mida ta saab<br />
kasutada meelepäraseks tegevuseks<br />
<strong>Lapse</strong>l, kes on lahus ühest või mõlemast vanemast,<br />
on õigus säilitada isiklikud suhted <strong>ja</strong> kontakt oma<br />
vanemaga<br />
Kõigil lastel on ühesugused õigused<br />
<strong>Lapse</strong>l on õigus, et vanem tema arengut toetaks<br />
76<br />
71<br />
74<br />
68<br />
92<br />
90<br />
85<br />
88<br />
84<br />
92<br />
Nii nagu laps peab austama täiskasvanut, peab<br />
täiskasvanu austama ka last<br />
63<br />
71<br />
eesti keel<br />
0 25 50 75 100<br />
muu keel<br />
Joonis 7 näitab kokkuvõtlikult kõigi vastuste <strong>ja</strong>otust lapse koduse keele järgi. Näeme, et mitmel juhul<br />
on kodus muud keelt kõnelevate laste teadlikkus eesti keelt kõnelevate omast madalam. Teisalt<br />
hakkab silma, et muukeelsed lapsed nõustuvad mõnevõrra enam väitega, et lapse õigusest säilitada<br />
isiklikud suhted <strong>ja</strong> kontakt oma vanemaga, kui laps on ühest või mõlemast vanemast lahus.<br />
3.1.2. Infoallikad lapse õiguste alase info saamiseks<br />
<strong>Lapse</strong> õigustega seotud teadlikkuse puhul on oluline ka uurida, milliseid informatsiooniallikaid lapsed<br />
õigustealase informatsiooni saamise osas eelistavad. Seda küsimust küsiti vaid vanemate laste käest,<br />
kelle <strong>ja</strong>oks oli koostatud pikem ankeet (ehk lapsed vanuses 8.-12). <strong>Laste</strong>l paluti loetelust valida kolm<br />
neile meelepärasemat allikat, kust nad sooviksid enda õiguste kohta informatsiooni saada.<br />
Peamise informatsiooniallikana, kust lapsed võiksid oma õiguste kohta teada saada, toodi internet<br />
(33%), millele järgnes info saamine vanematelt (31%). Kuna selgub, et lapsed ootavad just vanematelt<br />
lapse õiguste alast selgitustööd, siis on väga oluline lastevanemate endi teadlikkus lapse õigustest.<br />
Samas tõid lapsed väl<strong>ja</strong> ka koolis külalisesine<strong>ja</strong>te poolt peetavad loengud (29%) ning noorte- või<br />
lasteorganisatsioonid (27%) kui allikad, kus lapsed võiksid oma õigustest kuulda. Seega võib uskuda, et<br />
19
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
lapse õigustele pühendatud internetileheküljed <strong>ja</strong> loengud koolides <strong>ja</strong> noorte- või<br />
lasteorganisatsioonides on laste sellealaseks kõnetamiseks hea kanal (joonis 8).<br />
JOONIS 8. KELLE KÄEST VÕI KUSTKOHAST LAPSED VÕIKSID LAPSE ÕIGUSTE KOHTA INFOT SAADA? SOO JÄRGI (%)<br />
internet<br />
vanemad<br />
koolis loetavad loengud külalisesine<strong>ja</strong>te poolt<br />
noorte-või lasteorganisatsioonid<br />
koolitunnid<br />
televisioon<br />
laste <strong>ja</strong> noorte a<strong>ja</strong>lehed <strong>ja</strong> a<strong>ja</strong>kir<strong>ja</strong>d<br />
avalikud üritused (nt perepäevad)<br />
sõbrad-tuttavad<br />
kohalik omavalitsus<br />
lasteaed<br />
7<br />
7<br />
6<br />
6<br />
6<br />
7<br />
5<br />
6<br />
4<br />
5<br />
7<br />
3<br />
kokku poiss tüdruk<br />
Poiste <strong>ja</strong> tüdrukute eelistused informatsiooni saamise kohta lapse õigustest erinesid mõnevõrra.<br />
Poisid eelistasid ennekõike internetti <strong>ja</strong> ka vanemaid oma õigustest teada saamise allikatena.<br />
Tüdrukud aga tõid poistest oluliselt sagedamini väl<strong>ja</strong> koolis loetavaid külalisesine<strong>ja</strong>te loenguid (33%<br />
tüdrukutest <strong>ja</strong> 24% poistest) ning noorte- või lasteorganisatsioone (30% tüdrukutest <strong>ja</strong> 24% poistest)<br />
kui allikaid, kust lapsed võiksid oma õigustest informatsiooni saada. Samuti eelistasid tüdrukud<br />
poistest enam info saamise allikana koolitunde ning noorte a<strong>ja</strong>lehti-a<strong>ja</strong>kirju.<br />
Klasside lõikes vaadatuna esines samuti erisusi. Kui 8.–9. klassi laste hulgas oli informatsiooni<br />
eelistatuim saamise viis vaieldamatult internet (67%), millele järgnes info saamine vanematelt (61%),<br />
siis 10.–12. klassi lapsed eelistasid info saamise allikana peaaegu võrdselt nii koolis peetavaid loenguid<br />
külalisesine<strong>ja</strong>te poolt (55%) kui ka internetti <strong>ja</strong> vanemaid (mõlemaid kanaleid nimetas 52% 10.-12.<br />
klassi lastest).<br />
8<br />
12<br />
27<br />
24<br />
30<br />
19<br />
16<br />
22<br />
16<br />
17<br />
16<br />
15<br />
24<br />
33<br />
36<br />
30<br />
31<br />
34<br />
29<br />
29<br />
33<br />
0 10 20 30 40<br />
20
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
3.1.3. <strong>Laste</strong> teadlikkus lastekaitsega tegelevatest institutsioonidest<br />
<strong>Lapse</strong> õiguste tagamiseks on tähtis ka laste teadlikkus erinevatest lapse õigustega tegelevatest<br />
institutsioonidest. Kui lapsed teavad, millega tegelevad lastekaitsetööta<strong>ja</strong>d, lasteombudsman,<br />
lasteabitelefoni või muud lastekaitsega tegelevad institutsioonid <strong>ja</strong> organisatsioonid, on neil va<strong>ja</strong>dusel<br />
abi või nõu saamiseks võimalik nende poole pöörduda.<br />
8.–12. klassis käivatelt lastelt küsiti, kuivõrd hästi nad teavad, millega tegelevad lapse õiguste <strong>ja</strong><br />
abistamisega seotud isikud <strong>ja</strong> organisatsioonid. Selgus, et lapsed teavad enda hinnangul küsimustikus<br />
nimetatud isikutest <strong>ja</strong> asutustest kõige paremini lastekaitsetööta<strong>ja</strong>te tegevust: 78% teab enda<br />
hinnangul nende tegevusest hästi või mõnevõrra. 69% teab hästi või mõnevõrra, millega tegeleb<br />
lasteabitelefon. <strong>Laste</strong>kaitse Liidu puhul on see osakaal 62% (joonis 9). Kõige vähem teati<br />
lasteombudsmani tegevusest – ülekaalukalt suur oli nende hulk, kes ei teadnud selle institutsiooni<br />
tegevusest üldse või teadsid vähe (95%). Selle põhjuseks võib olla as<strong>ja</strong>olu, et lasteombudsmani<br />
institutsioon on Eestis noor 4 <strong>ja</strong> sellest on avalikkuses vähem juttu olnud kui teistest lapse õiguste <strong>ja</strong><br />
abistamisega seotud isikutest <strong>ja</strong> organisatsioonidest. Samuti võib sõna „lasteombudsman“ võõrana<br />
tunduda. <strong>Laste</strong>ombudsmani ülesandeid täidab Eestis õiguskantsler, kes ka lasteombudsmani<br />
ülesandeid täites õiguskantsleri tiitli all esineb.<br />
JOONIS 9. KAS SA TEAD, MILLEGA NEED ORGANISATSIOONID VÕI ISIKUD TEGELEVAD? 8. – 12. KLASSI LAPSED (%)<br />
<strong>Laste</strong>abitelefon<br />
31<br />
38<br />
22<br />
9<br />
<strong>Laste</strong>kaitsetööta<strong>ja</strong>d<br />
27<br />
51<br />
15<br />
7<br />
<strong>Laste</strong>kaitse Liit<br />
24<br />
38<br />
27<br />
11<br />
<strong>Laste</strong>ombudsman<br />
1 4<br />
15<br />
80<br />
0 25 50 75 100<br />
Teab hästi Teab mõnevõrra Teab vähe Ei tea üldse<br />
Tüdrukud on oma hinnangul mõnevõrra rohkem kursis lapse õiguste <strong>ja</strong> abistamisega tegelevate<br />
isikute <strong>ja</strong> organisatsioonide tegevusega. <strong>Laste</strong>kaitsetööta<strong>ja</strong>te tegevustest teadsid tüdrukutest<br />
mõnevõrra või hästi 80% <strong>ja</strong> lasteabitelefonist 75%. Sealjuures oli tüdrukute seas märgatavalt suurem<br />
nende hulk, kes olid mõlema tegevusega hästi kursis (vastavalt 33 <strong>ja</strong> 39%). Poiste hulgas oli teadlikkus<br />
mõlemast organisatsioonist pisut väiksem – lastekaitsetööta<strong>ja</strong>test teadis hästi või väga hästi 75% (s.h.<br />
väga hästi 21%) <strong>ja</strong> lasteabitelefonist 59% (sh väga hästi 21%) (joonis 10).<br />
4 17. veebruaril 2011 otsustas Riigikogu panna õiguskantslerile ka laste ombudsmani ülesanded vastavalt lapse õiguste<br />
konventsiooni artiklile 4. Vastav seadusemuudatus jõustus 19. märtsil 2011.<br />
21
8.-9. kl<br />
Tüdrukud<br />
10.-12. kl<br />
Poisid<br />
Kokku<br />
Kõik<br />
8.-9. kl<br />
Tüdrukud<br />
10.-12. kl<br />
Poisid<br />
Kokku<br />
Kõik<br />
8.-9. kl<br />
Tüdrukud<br />
10.-12. kl<br />
Poisid<br />
Kokku<br />
Kõik<br />
8.-9. kl<br />
Tüdrukud<br />
10.-12. kl<br />
Poisid<br />
Kokku<br />
Kõik<br />
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 10. 8. – 12. KLASSI LASTE TEADLIKKUS LAPSE ÕIGUSTE JA ABISTAMISEGA SEOTUD ISIKUTE JA<br />
ORGANISATSIOONIDE TEGEVUSEST, SOO JÄRGI (%)<br />
100<br />
75<br />
4 32 41<br />
12<br />
18 15<br />
33<br />
21<br />
27<br />
39<br />
21<br />
31 25 22 24<br />
50<br />
25<br />
0<br />
83<br />
76 80<br />
47<br />
55<br />
51<br />
37<br />
14<br />
15 15 18<br />
6 9 7 5<br />
38<br />
38<br />
40<br />
26<br />
22 29<br />
14 9 7<br />
35 38<br />
26<br />
27<br />
16 11<br />
Teab hästi<br />
Teab mõnevõrra<br />
Teab vähe<br />
Ei tea üldse<br />
<strong>Laste</strong>ombudsman <strong>Laste</strong>kaitsetööta<strong>ja</strong>d <strong>Laste</strong>abitelefon<br />
<strong>Laste</strong>kaitse Liit<br />
JOONIS 11. TEADLIKKUS LAPSE ÕIGUSTE JA ABISTAMISEGA SEOTUD ISIKUTE JA ORGANISATSIOONIDE TEGEVUSEST 8. –<br />
9. JA 10. – 12. KLASSI LASTE VÕRDLUSES (%)<br />
100<br />
75<br />
2 6 4<br />
16<br />
14 15<br />
30<br />
25 27<br />
35<br />
26<br />
31 30<br />
17<br />
24<br />
50<br />
81 79 80<br />
49<br />
52 51 33<br />
44 38<br />
35<br />
41<br />
38<br />
Teab hästi<br />
Teab mõnevõrra<br />
25<br />
0<br />
22 22 22 27<br />
15 14 15<br />
6 9 7 10 8 9 9<br />
28<br />
27<br />
14 11<br />
Teab vähe<br />
Ei tea üldse<br />
<strong>Laste</strong>ombudsman <strong>Laste</strong>kaitsetööta<strong>ja</strong>d <strong>Laste</strong>abitelefon<br />
<strong>Laste</strong>kaitse Liit<br />
Teadmised lapse õiguste <strong>ja</strong> abistamisega seotud isikute <strong>ja</strong> organisatsioonide tegevusest olid noorema<br />
<strong>ja</strong> vanema klassi lastel pigem sarnased (joonis 11), kuid lastekaitsetööta<strong>ja</strong>te, lasteabitelefoni <strong>ja</strong><br />
<strong>Laste</strong>kaitse Liidu puhul oli 8.–9. klasside laste seas rohkem neid, kes teadsid nende tegevust hästi (30<br />
– 35%). <strong>Laste</strong>ombudsmani tegevuse puhul oli mõlemas kooliastmes küll väga väike nende laste hulk,<br />
kes olid mõnevõrra või hästi kursis (3%), kuid 10.–12. klassi laste hulgas oli neid pisut rohkem (7%).<br />
22
On kuulnud<br />
Ei ole kuulnud<br />
Kokku<br />
On kuulnud<br />
Ei ole kuulnud<br />
Kokku<br />
On kuulnud<br />
Ei ole kuulnud<br />
Kokku<br />
On kuulnud<br />
Ei ole kuulnud<br />
Kokku<br />
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 12. TEADLIKKUS LAPSE ÕIGUSTE JA ABISTAMISEGA SEOTUD ISIKUTE JA ORGANISATSIOONIDE TEGEVUSEST 8. –<br />
12. KLASSI LASTE SEAS, KES ON JA EI OLE LAPSE ÕIGUSTEST KUULNUD (%)<br />
100<br />
75<br />
50<br />
25<br />
0<br />
42 2 41<br />
12<br />
16 15<br />
79<br />
86 80<br />
29<br />
52<br />
14<br />
6<br />
20<br />
45<br />
19<br />
16<br />
27 34<br />
51 37<br />
15<br />
22<br />
7 7<br />
14<br />
42<br />
22<br />
22<br />
31 25<br />
38<br />
39<br />
22 26<br />
9 10<br />
15<br />
30<br />
35<br />
20<br />
24<br />
38<br />
27<br />
11<br />
Teab hästi<br />
Teab mõnevõrra<br />
Teab vähe<br />
Ei tea üldse<br />
<strong>Laste</strong>ombudsman <strong>Laste</strong>kaitsetööta<strong>ja</strong>d <strong>Laste</strong>abitelefon<br />
<strong>Laste</strong>kaitse Liit<br />
<strong>Lapse</strong> õigustest kuulnud lapsed teavad paremini, millega lapse õiguste <strong>ja</strong> abistamisega seotud isikud <strong>ja</strong><br />
organisatsioonid tegelevad (joonis 12). <strong>Lapse</strong> õigustest kuulnud laste seas oli näiteks märgatavalt<br />
rohkem neid, kes teadsid mõnevõrra või hästi lastekaitsetööta<strong>ja</strong>, lasteabitelefoni <strong>ja</strong> <strong>Laste</strong>kaitse Liidu<br />
tegevusest (vahemikus 64–81%), kusjuures suurem oli nende osakaal, kes teadsid tegevustest hästi.<br />
Nende laste hulgas, kes polnud lapse õigustest kuulnud, olid samad osakaalud väiksemad (loetletud<br />
institutsioone teavad hästi või mõnevõrra 45 – 65% neist lastest). Teadmised lasteombudsmani<br />
tegevusest olid samuti seotud sellega, kas lapsed on olid varem kuulnud lapse õigustest või mitte.<br />
Neist, kes oli kuulnud lapse õigustest, teadis 6% mõnevõrra või hästi, millega lasteombudsman<br />
tegeleb. Samas kui neist lastest, kes polnud varem lapse õigustest kuulnud, teadis lasteombudsmani<br />
tööd 2%.<br />
Erinevates Eesti piirkondades elavate laste teadlikkus erinevatest lapse õigustega tegelevatest<br />
institutsioonidest on mõnevõrra erinev (joonis 13). Kesk-Eesti paistab silma selle poolest, et sealsed<br />
lapsed on võrreldes keskmisega eriti vähe kuulnud lasteombudsmanist (0%, samas kui keskmine on<br />
5%) <strong>ja</strong> ka lasteabitelefonist (33%, samas kui keskmiselt 68%). Teisalt on seal piirkonnas rohkem lapsi<br />
kui Eestis keskmiselt teadlikud lastekaitsetööta<strong>ja</strong>te tööst, kellest teab hästi või mõnevõrra 84% lastest<br />
(keskmiselt 78%).<br />
Kirde-Eesti lapsed on teadlikkuse poolest suhteliselt keskmisel tasemel – kõigist institutsioonidest<br />
teavad Kirde-Eesti lapsed natuke alla keskmise või väga keskmise lähedal tasemel. Näiteks teab<br />
<strong>Laste</strong>abitelefonist hästi või mõnevõrra 68% Kirde-Eesti lastest, mis on täpselt ka Eesti keskmine.<br />
Teisalt, lastekaitsetööta<strong>ja</strong>te tööst teab 56% Kirde-Eestis elavatest lastest, mis on oluliselt vähem kui<br />
Eesti keskmine (78%).<br />
Lääne-Eesti laste hulgas on võrreldes teiste piirkondadega pisut rohkem neid, kes teab hästi või<br />
mõnevõrra lasteombudsmanist (7%), muus osas on Lääne-Eesti lapsed kursis erinevate lapse<br />
õigustega tegelevate organisatsioonide tööga samavõrra kui Eesti lapsed keskmiselt.<br />
23
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 13 TEADLIKKUS LAPSE ÕIGUSTE JA ABISTAMISEGA SEOTUD ISIKUTE JA ORGANISATSIOONIDE TEGEVUSEST 8. –<br />
12. KLASSI LASTE SEAS PIIRKONDADE KAUPA, TEAN HÄSTI JA TEAN MÕNEVÕRRA VASTANUD LAPSED (%)<br />
100<br />
75<br />
50<br />
25<br />
0<br />
84<br />
86<br />
76<br />
75 78<br />
68 71 73<br />
63<br />
68<br />
54 56 58<br />
64 67<br />
57 61<br />
33<br />
0 2<br />
7 3 7 5<br />
Kesk Kirde Lääne Lõuna Põh<strong>ja</strong> Kokku<br />
<strong>Laste</strong>ombudsman <strong>Laste</strong>kaitsetööta<strong>ja</strong>d <strong>Laste</strong>abietelefon <strong>Laste</strong>kaitse Liit<br />
Lõuna-Eesti lastel on lapse õigustega tegelevatest organisatsioonide või isikute tegevusest keskmised<br />
või keskmisest paremad teadmised. Eriti hakkab silma see, et selles piirkonnas elavad lapsed teavad<br />
hästi või mõnevõrra lastekaitsetööta<strong>ja</strong>te tööst (86%). <strong>Laste</strong>kaitse Liidu tööd teab pisut rohkem lapsi<br />
kui Eestis keskmiselt (67%) <strong>ja</strong> lasteabitelefonist on kuulnud 71%.<br />
Põh<strong>ja</strong>-Eesti laste tulemused eri erine samuti palju Eesti keskmistest tulemustest. Sarnaselt Lääne-<br />
Eestile on siin küll kõige rohkem lasteombudsmani tööd teadvaid lapsi (7%), ülejäänud<br />
organisatsioonide kohta vastavad Põh<strong>ja</strong>-Eesti lapsed üsna samamoodi kui kogu Eesti lapsed<br />
keskmiselt.<br />
Üldiselt võib öelda, et väga drastilisi erinevusi enamike piirkondade laste teadmistes ei ilmnenud.<br />
Siiski teavad Kesk-Eesti lapsed teistest märkimisväärselt vähem lasteabitelefoni tööd (erinevus on 35<br />
protsendipunkti) <strong>ja</strong> Kirde-Eesti laste hulgas on teiste piirkondadega võrreldes vähem neid, kes teavad<br />
hästi või mõnevõrra (erinevus 22 protsendipunkti). Ülejäänud erinevused piirkondade vahel jäävad<br />
väikeseks (2-7 protsendipunkti).<br />
3.1.4. Kokkuvõte<br />
Suurem osa lastest ütleb, et nad on varem lapse õigustest kuulnud (84% lastest). Kui vaadata lapsi<br />
soo, piirkonna, klassi või nende koduse keele kaupa, ei ole erinevused lapse õigustest kuulnud laste<br />
osakaaludes väga märkimisväärsed. Kõigis rühmades jäi lapse õigustest kuulnute osakaal 77-87%<br />
vahele. Kõige vähem oldi kuuldud lapse õigustest Lääne-Eestis (77%). Poisid väitsid pisut sagedamini<br />
kui tüdrukud, et nad on lapse õigustest kuulnud – poistest 87% <strong>ja</strong> tüdrukutest 80% vastasid, et nad on<br />
kuulnud lapse õigustest. Siiski ei saa <strong>monitooring</strong>u põh<strong>ja</strong>l järeldada, et poiste sisulised teadmised<br />
oleksid tüdrukute omast paremad. Lisaks sellele, et 7 protsendipunkti on väike erinevus, ei viidanud<br />
järgnevad küsimused samuti märkimisväärsele soolisele erinevusele teadlikkuses. Näiteks, kui paluda<br />
lastel kirjutada märksõnu, mis neile fraasiga „lapse õigused“ seostub, nimetasid poisid vähem<br />
märksõnu kui tüdrukud (keskmiselt poisid 2,1 <strong>ja</strong> tüdrukud 2,4). Ka jättis rohkem poisse kui tüdrukuid<br />
märksõnu hoopis märkimata (12% tüdrukutest <strong>ja</strong> 16% poistest).<br />
<strong>Laste</strong> <strong>ja</strong>oks seonduvad lapse õigused kõige sagedamini kooli <strong>ja</strong> haridusega. Teise sagedamini lapse<br />
õigustega seotud märksõna all mainiti lapse õigust avaldada arvamust <strong>ja</strong> osaleda otsustamises. Sellele<br />
järgnesid erinevad sõnad, mida saab võtta kokku ühe üldnimeta<strong>ja</strong>ga „õigus kodule“. Seega oskavad<br />
lapsed seostada lapse õiguseid üsna eri tüüpi õigustega – nii osalusõiguse kui ka õigusega hoolitsusele<br />
<strong>ja</strong> kaitsele. Olulise tähtsusega oli laste <strong>ja</strong>oks ka vägivalla <strong>ja</strong> füüsilise karistamise keelamine, mida<br />
mainis ligikaudu 10% kõigist lastest, kes märksõnu kir<strong>ja</strong> pani.<br />
24
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
Lisaks kontrolliti ka konkreetsemaid teadmisi lapse õiguste kohta. 8.-12. klassi õpilastele esitati<br />
erinevaid lapse õiguste kohta käivaid väiteid ning paluti vastata, kas esitatud väidete puhul on tegu<br />
lapse õigusega. Kuigi lapsed olid paljud kuulnud lapse õigustest, viitavad antud küsimuse tulemused<br />
sellele, et lapsed ei tea üheselt ning kindlalt, millised on lapse õiguste põhimõtted. Näiteks väite<br />
„Kõigil lastel on ühesugused õigused“ puhul vastas 76% lastest, et tegu on lapse õigusega. Ülejäänud<br />
vasta<strong>ja</strong>d valisid variandi „Ei oska öelda“ (18%) või leidsid, et tegu pole lapse õigusega (6%). Samuti<br />
teadis vaid 70% lastest, et lapse õiguste hulka kuulub põhimõte „Nagu laps peab austama<br />
täiskasvanut, peab täiskasvanu austama ka last“. Kolmanda väitena, mille osas laste teadlikkus<br />
mõnevõrra madalaks jäi, oli „<strong>Lapse</strong> on õigus sellele, et vanem tema arengut toetaks“ – seda pidas<br />
lapse õiguseks 73% lastest. Kõige paremini teadsid lapsed (94%), et lapsel on õigus avaldada oma<br />
arvamust <strong>ja</strong> ennast väljendada. See on kooskõlas ka märksõnadega, mida lapsed vabas vormis<br />
kirjutasid - paljud lapsed nimetasid just õigust otsustada <strong>ja</strong> kaasa rääkida, mis viitab sellele, et laste<br />
<strong>ja</strong>oks on arvamuse avaldamine <strong>ja</strong> eneseväljendamine olulised.<br />
<strong>Laste</strong>lt uuriti ka nende teadlikkust erinevate lapse õigustega tegelevate institutsioonide kohta. Kõige<br />
rohkem teadsid lapsed lastekaitsetööta<strong>ja</strong>te tööst, vaid 7% lastest ei teadnud üldse millega<br />
lastekaitsetööta<strong>ja</strong>d tegelevad või teadis vähe. Kõige vähem teadsid lapsed aga, millega<br />
lasteombudsman tegeleb – tervelt 80% lastest ei teadnud üldse.<br />
Seega võib kogu teadlikkuse teema kokku võtteks öelda, et lapse õiguste teemalist teavitustööd oleks<br />
kindlasti tarvis teha, kuna veel leidub lapsi, kes pole kuulnud lapse õigustest <strong>ja</strong> kes ei tea ka, mida<br />
lapse õigused endas sisaldavad. Kui laste endi eelistusi järgida, siis võiks info levitamiseks kõige<br />
sobilikum olla internet, mida 34% lastest info saamise kohana nimetas. Kuid ka lapsevanematel on<br />
oluline roll, kuna just neid mainis samuti pea kolmandik (31%) lapsi kui eelistatud info<strong>ja</strong>ga<strong>ja</strong>id.<br />
25
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
3.2. <strong>Lapse</strong> kuvand ehk millised on lapsed laste arvates?<br />
<strong>Lapse</strong> õiguste tagamine ühiskonnas sõltub muuhulgas sellest, milline on elanikkonna nägemus lastest.<br />
Arusaam sellest, millised lapsed üldiselt on, määrab, kuidas lastesse suhtutakse, millised võimalused,<br />
piirangud <strong>ja</strong> kohustused neile seatakse <strong>ja</strong> milline on laste üldine tegevusruum ühiskonnas. Näiteks, kui<br />
domineerib hoiak, et lapsed on vastutustundetud <strong>ja</strong> ebaküpsed, võib see olla takistuseks lapse<br />
osaluse, aktiivsuse <strong>ja</strong> otsustusõigusega seotud õiguste tagamisel.<br />
<strong>Laste</strong> arusaam sellest, millised lapsed on, peegeldab nii nende endi kui ka ühiskonna <strong>ja</strong> laste vanemate<br />
suhtumist lastesse. Teisisõnu on vanemate <strong>ja</strong> teiste täiskasvanute arvamused lastest kandunud üle ka<br />
laste endi veendumustesse <strong>ja</strong> arusaamadesse lastest <strong>ja</strong> lapseks olemisest. Erinevaid arusaamasid<br />
lastest nimetatakse lapse kuvanditeks. Kir<strong>ja</strong>nduse põh<strong>ja</strong>l saab väl<strong>ja</strong> tuua neli kuvandit, mille levikut<br />
<strong>monitooring</strong>us vaadati:<br />
• ebaküpse lapse kuvand – laps on oskamatu, vastutusvõimetu, abitu (Goldson 1997);<br />
• haavatava lapse kuvand – laps on süütu, puhas, rikkumata, habras, haavatav (ibid.);<br />
• vastutustundetu lapse kuvand – laps on vastutustundetu, egoistlik ning karmi distsipliini <strong>ja</strong><br />
karistusteta väljub kontrolli alt (Scraton 2005);<br />
• kompetentse lapse kuvand– laps on aktiivne, iseseisev <strong>ja</strong> kompetentne; tal on oma arvamus,<br />
huvid <strong>ja</strong> kogemused ning laps on täiskasvanute partner ühiste otsuste tegemises.<br />
Üheaegselt võib eksisteerida ühiskonnas üksteise kõrval mitmeid laste kuvandeid (Meyer 2007,<br />
Harper et al. 2010, Johnny 2006). Arusaam lapsest kui kellestki kompetentsest on kõige kaasaegsem<br />
ning see aitab kaasa lapse õiguste, ennekõike osalusega seotud õiguste tagamisele <strong>ja</strong> kaitstusele. Iga<br />
arusaama iseloomustamiseks oli ankeedis kir<strong>ja</strong>nduse põh<strong>ja</strong>l neli väidet <strong>ja</strong> vasta<strong>ja</strong>d pidid hindama,<br />
kuivõrd nad väidetega nõustuvad või ei nõustu. Küsimuses juhatati väited sisse järgmiselt: „Erinevad<br />
inimesed suhtuvad lastesse <strong>ja</strong> lapsepõlve erinevalt. Millised on lapsed üldiselt sinu arvates?”. <strong>Lapse</strong>d<br />
said iga väite puhul vastata, kuivõrd nad esitatud väidetega nõustuvad. Järgnevalt vaadatakse<br />
küsimusi kuvandite kaupa, et näha, kuivõrd lapsed erinevatele kuvanditele omaseid uskumusi<br />
kannavad.<br />
3.2.1. Ebaküpse lapse kuvand<br />
Ebaküpse lapse kuvandi kohaselt on laps oskamatu, vastutusvõimetu <strong>ja</strong> abitu – ta ei tea, mis on talle<br />
kasulik, ta ei saa as<strong>ja</strong>dest aru, ei suuda vastutada oma tegude eest <strong>ja</strong> teeb pahandusi oskamatusest<br />
või teadmatusest (Goldson 1997). Lansdown (2010) toob esile, et peamised raskused lapse õiguste <strong>ja</strong><br />
osalemise küsimuse lahendamisel ei ole seotud mitte niivõrd laste loomupärase haavatavuse <strong>ja</strong><br />
ebaküpsusega, vaid nende sotsiaalse positsiooniga ühiskonnas. Selline kuvand, kui lapsed ise seda<br />
usuvad, võib pärssida laste aktiivsust <strong>ja</strong> osalusjulgust, soovi kaasa rääkida <strong>ja</strong> otsustada.<br />
26
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 14. EBAKÜPSE LAPSE KUVANDIT KIRJELDAVATE VÄIDETEGA NÕUSTUMINE, LASTE VASTUSED (%)<br />
<strong>Lapse</strong>d ei suuda vastutada oma<br />
tegude eest<br />
17<br />
44<br />
31<br />
7<br />
<strong>Lapse</strong>d ei ole võimelised as<strong>ja</strong>dest aru<br />
saama<br />
35<br />
43<br />
16<br />
7<br />
<strong>Lapse</strong>d ei tea, mis neile kasulik on<br />
8<br />
37<br />
42<br />
13<br />
<strong>Lapse</strong>d ei tee pahandusi meelega,<br />
vaid oskamatusest või teadmatusest<br />
2<br />
28<br />
55<br />
14<br />
0 25 50 75 100<br />
üldse ei ole nõus pigem ei ole nõus pigem nõus täiesti nõus<br />
Joonisel 14 on esitatud neli väidet, mille abil uuritakse laste enese hinnangut oma (eba)küpsusele.<br />
Neist tugevaima toetuse pälvis väide, mille kohaselt ei tee lapsed pahandusi meelega, vaid<br />
oskamatuse <strong>ja</strong> teadmatuse tõttu – sellega nõustus täiesti või oli pigem nõus 69% lastest. Üle poole<br />
lastest (55%) nõustus või pigem nõustus sellega, et lapsed ei tea, mis neile kasulik on. Vasta<strong>ja</strong>d ei<br />
nõustunud väidetega, mille kohaselt lapsed ei suuda oma tegude eest vastutada <strong>ja</strong> ei ole võimelised<br />
as<strong>ja</strong>dest aru saama. Esimesega neist ei olnud nõus 61% lastest, teisega 78% lastest. Seega – lapsed on<br />
nende eneste hinnangul võimelised as<strong>ja</strong>dest aru saama <strong>ja</strong> oma tegude eest vastutama, kuid võivad<br />
oma kogenematuse tõttu olla veel ekslikud.<br />
3.2.2. Haavatava lapse kuvand<br />
Haavatava lapse kuvand kirjeldab lapsi süütute, puhaste, rikkumata, habraste, haavatavate <strong>ja</strong> pidevat<br />
kaitset va<strong>ja</strong>vatena (Goldson 1997). Seda lapse kuvandit kirjeldavast nel<strong>ja</strong>st väitest olid kolm sellised,<br />
millega suur osa Eesti lapsi oli täiesti või pigem nõus. Täpsemalt, 94% lastest on pigem või täiesti nõus,<br />
et lapsed va<strong>ja</strong>vad kaitset, 75% lastest, et lapsed on õrnad <strong>ja</strong> haavatavad ning 56% tajus, et lapsed on<br />
liialt usaldavad <strong>ja</strong> naiivsed. Nel<strong>ja</strong>nda väitega, et lapsed on üdini head <strong>ja</strong> rikkumata, oli pigem või täiesti<br />
nõus 23% lastest (joonis 15).<br />
JOONIS 15. HAAVATAVA LAPSE KUVANDIT KIRJELDAVATE VÄIDETEGA NÕUSTUMINE, LASTE VASTUSED (%)<br />
<strong>Lapse</strong>d on üdini head <strong>ja</strong> rikkumata<br />
22<br />
56<br />
20<br />
3<br />
<strong>Lapse</strong>d va<strong>ja</strong>vad kaitset<br />
1 4<br />
32<br />
62<br />
<strong>Lapse</strong>d on õrnad <strong>ja</strong> haavatavad<br />
3<br />
22<br />
52<br />
23<br />
<strong>Lapse</strong>d on liialt usaldavad <strong>ja</strong> naiivsed<br />
5<br />
39<br />
44<br />
12<br />
0 25 50 75 100<br />
üldse ei ole nõus pigem ei ole nõus pigem nõus täiesti nõus<br />
Neid väiteid, mis kirjeldavad last haavatavana, toetasid poisid üldiselt rohkem kui tüdrukud, samuti<br />
need lapsed, kelle koduseks keeleks ei ole Eesti keel. Näiteks kodus eesti keelt rääkivatest peredest<br />
pärit lastest pidas lapsi üdini headeks <strong>ja</strong> rikkumatuteks 18%, siis muu koduse keelega vasta<strong>ja</strong>test lausa<br />
48% ehk üle kahe korra rohkem. See viitab as<strong>ja</strong>olule, et eesti keelt <strong>ja</strong> muud keelt kõnelevatest<br />
peredest pärit lastel <strong>ja</strong> ilmselt ka nende vanematel on erinev nägemus lastest, mida tuleks lapse<br />
27
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
õiguste teemalist kommunikatsiooni <strong>ja</strong> teavitustööd planeerides eelnevalt lähemalt uurisse <strong>ja</strong> ka<br />
arvesse võtta.<br />
3.2.3. Kompetentse lapse kuvand<br />
Kompetentse lapse kuvand kujutab lapsi aktiivsete, iseseisvate <strong>ja</strong> kompetentsetena, neil on oma<br />
arvamus, huvid <strong>ja</strong> kogemused, samuti on laps täiskasvanute partner ühiste otsuste tegemises (vt Karu<br />
et al. 2012a). Nel<strong>ja</strong>st kompetentse lapse kuvandit iseloomustavast väitest toetas kolme suur osa<br />
lastest, nel<strong>ja</strong>nda väite toetus oli nõrgem (joonis 16). Täpsemalt, 96% lastest nõustus täiesti või pigem<br />
nõustus väitega, et lastel on oma arvamused <strong>ja</strong> eelistused, millega on oluline arvestada. 86%<br />
vasta<strong>ja</strong>test oli täiesti või pigem nõus, et lapsed on taibukad <strong>ja</strong> targad <strong>ja</strong> 65% arvasid, et lapsed on<br />
võimelised tegema iseseisvalt valikuid.<br />
JOONIS 16. KOMPETENTSE LAPSE KUVANDIT KIRJELDAVATE VÄIDETEGA NÕUSTUMINE, LASTE VASTUSED (%)<br />
<strong>Laste</strong>l on oma arvamused <strong>ja</strong> eelistused,<br />
millega on oluline arvestada<br />
14<br />
33<br />
63<br />
<strong>Lapse</strong>d on võimelised iseseisvalt<br />
valikuid tegema<br />
7<br />
29<br />
46<br />
19<br />
<strong>Lapse</strong>d ei va<strong>ja</strong> pidevat vanemate<br />
kontrolli<br />
18<br />
38<br />
30<br />
14<br />
<strong>Lapse</strong>d on taibukad <strong>ja</strong> targad<br />
1<br />
13<br />
57<br />
29<br />
0 25 50 75 100<br />
üldse ei ole nõus pigem ei ole nõus pigem nõus täiesti nõus<br />
Ainsana sellest väidetekomplektist ei leidnud laste enamuse toetust väide, mille kohaselt lapsed ei<br />
va<strong>ja</strong> vanemate pidevat kontrolli – 56% lapsi selle väitega ei nõustunud. Viimase väite puhul oli näha ka<br />
kõige rohkem arvamuste lahknevusi eri vasta<strong>ja</strong>gruppide vahel. Kui poistest leidis 53%, et vanemate<br />
pidev kontroll pole va<strong>ja</strong>lik, siis tüdrukutest 35%. Kui eesti koduse keelega lastest toetas väidet 45%,<br />
siis muu koduse keelega lastest nõustus täiesti või pigem 36%.<br />
3.2.4. Vastutustundetu lapse kuvand<br />
Vastutustundetu lapse kuvandi järgi on lapsed vastutustundetud, egoistlikud <strong>ja</strong> ilma karmi distsipliini<br />
ning karistusteta väljuvad nad kontrolli alt (Scraton 2005). Monitooringust selgub, et suurem osa lapsi<br />
ise vastutustundetu lapse kuvandit eriti ei toeta. Selle kuvandi all sõnastati neli väidet, millest<br />
kolmega ei ole 75-76% lastest üldse või pigem nõus. Täpsemalt ei ole kolmveerand lastest üldse või<br />
pigem nõus sellega, et lapsed teevad meelega pahandust, kui nad jätta järelvalveta; et lastel pole<br />
austust täiskasvanute vastu <strong>ja</strong> et lapsed on isekad <strong>ja</strong> ei arvesta teistega. Nel<strong>ja</strong>s väide, mis samuti peaks<br />
vastutustundetu lapse kuvandit iseloomustama, leidis laste hulgast oluliselt rohkem poolda<strong>ja</strong>id. 63%<br />
lastest täiesti või pigem nõus, et ilma täiskasvanute kontrollita lähevad lapsed hukka (joonis 17).<br />
Teisisõnu võib selles näha laste tõdemust <strong>ja</strong> aktsepteerimist, et täiskasvanud siiski peaksid lapsi ka<br />
kontrollima.<br />
28
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 17. VASTUTSTUNDETU LAPSE KUVANDIT KIRJELDAVATE VÄIDETEGA NÕUSTUMINE, LASTE VASTUSED (%)<br />
<strong>Lapse</strong>d teevad meelega pahandust,<br />
kui nad jätta järelvalveta<br />
<strong>Laste</strong>l pole austust täiskasvanute<br />
vastu<br />
<strong>Lapse</strong>d on isekad <strong>ja</strong> ei arvesta<br />
teistega<br />
Ilma täiskasvanute kontrollita<br />
lähevad lapsed hukka<br />
9<br />
20<br />
26<br />
25<br />
28<br />
55<br />
50<br />
50<br />
38<br />
18<br />
18<br />
20<br />
25<br />
8<br />
5<br />
5<br />
0 25 50 75 100<br />
üldse ei ole nõus pigem ei ole nõus pigem nõus täiesti nõus<br />
Järelikult ei ole Eesti laste hulgas arusaam, et lapsed on vastutustundetud, mis takistaks otseselt laste<br />
osalusega seotud õiguste ellurakendumist seetõttu, et lapsed n.ö. meelega paha peale lähevad,<br />
niivõrd levinud, kui arusaam lastest kui haavatavatest või kompetentsetest inimestest.<br />
3.2.5. Kokkuvõte<br />
<strong>Lapse</strong> õiguste tagamine ühiskonnas sõltub muuhulgas sellest, milline on elanikkonna nägemus lastest.<br />
Arusaam sellest, millised lapsed üldiselt on, määrab, kuidas lastesse suhtutakse, millised võimalused,<br />
piirangud <strong>ja</strong> kohustused neile seatakse <strong>ja</strong> milline on laste üldine tegevusruum ühiskonnas.<br />
Monitooringus esitati lastele kir<strong>ja</strong>nduse põh<strong>ja</strong>l (Meyer 2007, Harper et al. 2010, Johnny 2006) väited,<br />
mis iseloomustasid nel<strong>ja</strong> laste kuvandit. Sellisteks kuvanditeks olid ebaküpsed, haavatavad,<br />
vastutustundetud <strong>ja</strong> kompetentsed lapsed.<br />
Arusaam lapsest kui kellestki kompetentsest on kõige kaasaegsem ning see aitab kaasa lapse õiguste,<br />
ennekõike osalusega seotud õiguste tagamisele <strong>ja</strong> kaitstusele. Just seda väidetekomplekti toetasid ka<br />
Eesti lapsed kõige rohkem, mis kirjeldavad last kui kompetentset <strong>ja</strong> iseseisvat inimest. 96% lastest<br />
nõustus, et lastel on oma arvamused <strong>ja</strong> eelistused, millega on oluline arvestada. 86% vasta<strong>ja</strong>test olid<br />
nõus, et lapsed on taibukad <strong>ja</strong> targad, 65% arvasid ka, et lapsed on võimelised tegema iseseisvalt<br />
valikuid. Seega võib öelda, et suur osa Eesti lapsi kannab kompetentse lapse kuvandit, mistõttu peaks<br />
nende arusaam lastest <strong>ja</strong> seega ilmselt ka nendest endist olema selline, mis võiks aidata kaasa lapse<br />
õiguste tagamisele.<br />
Kuid ka teiste lapse kuvandeid kirjeldavaid väidetega nõustub suur osa Eesti lapsi. Haavatava lapse<br />
kuvandi väidetest leidsid samuti mitmed tugevat nõusolekut, ennekõike see, et lapsed va<strong>ja</strong>vad kaitset<br />
(94% pigem või täiesti nõus) <strong>ja</strong> et lapsed on õrnad <strong>ja</strong> haavatavad (75%). Seega tunnetavad lapsed<br />
ühelt poolt laste kompetentsust, kuid teisalt ka haavatavust ning va<strong>ja</strong>dust kaitse järele.<br />
Kõige vähem nõustusid lapsed väidetega, mis kirjeldasid vastutustundetu lapse kuvandit, ka ebaküpse<br />
lapse kuvandit kirjeldavate väidetega nõustuti vähem. Siiski ei ole pilt nii ühene ning mõlema<br />
väidetegrupi hulgas oli selliseid lapsi kirjeldavaid väiteid, millega siiski suur osa nõustus. Näiteks on<br />
63% lastest nõus, et lapsed lähevad ilma täiskasvanute kontrollita hukka. Ka leidis 55% lastest, et<br />
lapsed ei tea, mis on neile kasulik.<br />
Seega ei joonistu väl<strong>ja</strong> ühtset lapse kuvandit ning pilt on mitmekesine. Üheaegselt levivad ühiskonnas<br />
laste hulgas mitmed erinevad <strong>ja</strong> mõneti ka vastandlikud arusaamad lastest <strong>ja</strong> nende loomusest, osad<br />
nendest arusaamadest toetavad kaasaegsete lapse õiguste tagamist, teised aga võivad seda pärssida.<br />
29
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
3.3. <strong>Laste</strong> kaasamine otsuste tegemisse<br />
ÜRO lapse õiguste konventsiooni üheks põhiprintsiibiks on lapse osalemine otsustamises <strong>ja</strong> lapse<br />
arvamuse austamine – konventsiooni 12. artikkel sätestab lapse õiguse oma seisukohale igas teda<br />
puudutavas küsimuses ning õiguse ärakuulamisele <strong>ja</strong> arvesse võtmisele lähtuvalt tema east <strong>ja</strong><br />
küpsusest. Nagu öeldud, on autonoomia <strong>ja</strong> osalemisega seotud lapse õiguste põhimõtted Eesti<br />
kontekstis alles üsna hiljuti teadvustatud ning seetõttu pole nende õiguste tagamist Eestis veel<br />
kuigivõrd põh<strong>ja</strong>likult uuritud. Selle tühimiku täitmine on ka üheks käesoleva <strong>monitooring</strong>u eesmärgiks.<br />
Monitooringus vaadati laste võimalusi kaasa rääkida otsuste tegemisel mitmel viisil. Esmalt küsiti laste<br />
hoiakuid selle kohta, kui oluliseks nad peavad laste ärakuulamist üldiselt <strong>ja</strong> erinevate eluvaldkondade<br />
küsimuste osas. Teisalt selgitati väl<strong>ja</strong> laste hinnangud selle kohta, kuivõrd nad tegelikkuses saavad<br />
erinevate otsuste tegemisel kaasa rääkida. Lisaks paluti lastel hinnata, millises vanuses nad arvavad, et<br />
lapsed on valmis erinevateks vastutust nõudvateks tegevusteks.<br />
3.3.1. <strong>Laste</strong> hoiakud otsuste tegemisel kaasa rääkimisse<br />
Et saada teada, millised on Eesti laste võimalused kaasa rääkida otsuste tegemisel, uuriti esmalt<br />
lastelt, kas ning kuivõrd peavad lapsed oluliseks seda, et laste arvamust erinevate lapsi puudutavate<br />
otsuste puhul küsitaks <strong>ja</strong> arvesse võetaks. <strong>Laste</strong>le esitati kaheksa väidet, mis väljendasid laste<br />
ärakuulamisega seotud hoiakuid, ning küsiti, kuivõrd nad nende väidetega nõustuvad (joonis 18). Kaks<br />
väidet puudutasid üldist ärakuulamisega seotud hoiakut, kuus väidet kirjeldasid aga konkreetsemaid<br />
olukordi <strong>ja</strong> eluvaldkondi puudutavates otsustes laste ärakuulamist (nt perekonda või koolielu<br />
puudutavad küsimused). Järgnevalt vaadatakse, kuivõrd lapsed väidetega nõustuvad (täiesti nõus või<br />
pigem nõus) või ei nõustu (pigem ei ole nõus või üldse ei ole nõus.<br />
Valdav enamus lastest oli seisukohal, lapse ärakuulamine on sama tähtis kui täiskasvanute kuulamine<br />
(96% küsitletud lastest olid sellega pigem nõus või täiesti nõus). Kaks kolmandikku lastest (69%) ei ole<br />
üldse või pigem nõus aga sellega, et lapse arvamust võib küsida, aga seda ei pea arvestama. Seega on<br />
suure osa laste <strong>ja</strong>oks oluline see, et neid ära kuulataks <strong>ja</strong> ka arvesse võetaks.<br />
Pea kõik lapsed nõustuvad, et lapsi puudutavates küsimustes tuleb alati küsida ka laste arvamust<br />
(97%). Valdav osa lastest nõustus ka, et vanemate lahkumineku korral tuleb küsida lapse arvamust<br />
selle kohta, kelle juures ta elada tahab – enam kui üheksa last kümnest (94%) olid veendunud, et<br />
sellisel juhul tuleb lapse arvamust küsida. Ka koolielu <strong>ja</strong> kogu perekonda puudutavates küsimustes<br />
kaasa rääkimise võimalust pidas 86% vastanutest oluliseks. Kolmveerand lastest (76%) nõustus, et<br />
lapsed peaksid saama kaasa rääkida nende ümber toimuva eluga seonduvates küsimustes ning et<br />
poliitikud küsiksid enne lapsi puudutavate otsuste tegemist lastelt nõu. Seega võib öelda, et Eesti laste<br />
hinnangul tuleb lapsi puudutavates küsimustes kindlasti ka nende endi arvamust küsida. Kui vaadata<br />
lähemalt erinevaid eluvaldkondi, siis on näha seaduspära, et mida igapäevasemad <strong>ja</strong> lapsele lähemal<br />
on otsused, millest rääkida, seda rohkem peavad lapsed oluliseks seda, et nendes otsustes saaksid<br />
lapsed kaasa rääkida.<br />
30
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 18. LASTE ARVAMUSE KÜSIMISE JA KAASA RÄÄKIMISEGA SEOTUD HOIAKUD, LASTE OSAKAAL (%)<br />
Last puudutavate küsimuste puhul tuleb alati<br />
küsida laste arvamust<br />
<strong>Lapse</strong> ärakuulamine on sama tähtis kui<br />
täiskasvanute kuulamine<br />
Kui vanemad lähevad lahku, tuleb küsida kelle<br />
juures laps tahab elada<br />
Perekonda puudutavates küsimustes tuleb<br />
alati küsida laste arvamust<br />
<strong>Lapse</strong>d peaks saama kaasa rääkida koolielu<br />
puudutavates küsimustes<br />
Poliitikud peavad küsima laste arvamust kui<br />
teevad lapsi puudutavaid otsuseid<br />
<strong>Lapse</strong>d peaksid saama kaasa rääkida nende<br />
ümber toimuva elu küsimustes<br />
<strong>Lapse</strong> arvamust võib küsida, kuid sellega ei pea<br />
arvestama<br />
31<br />
97<br />
96<br />
94<br />
86<br />
81<br />
76<br />
76<br />
69<br />
3<br />
4<br />
7<br />
14<br />
19<br />
24<br />
24<br />
0 25 50 75 100<br />
Pigem või täiesti nõus<br />
Pigem või üldse ei ole nõus<br />
Selleks, et selgitada väl<strong>ja</strong> võimalikud struktuursed erinevused laste hinnangutes, analüüsiti vasta<strong>ja</strong>te<br />
nõustumist ülaltoodud kaheksa väitega ka vasta<strong>ja</strong> soo, kooliaste, elukoha järgi. Samuti võrreldi lapsi,<br />
kes varasemalt oli kuulnud lapse õigustest, nendega, kes ei olnud kuulnud. Vaadates erinevaid<br />
sotsiaaldemograafilisi tunnuseid, ilmneb mõningaid üksikuid erinevusi vasta<strong>ja</strong>te gruppide vahel.<br />
Näiteks on poisid tüdrukutest sagedamini pigem või täiesti nõus väitega “<strong>Lapse</strong> arvamust võib küsida,<br />
kuid sellega ei pea enamasti arvestama” – väitega nõustus 28% tüdrukutest <strong>ja</strong> 35% poistest. Samuti<br />
leidsid need lapsed, kes on midagi kuulnud lapse õigustest sagedamini, et kogu perekonda<br />
puudutavate otsuste langetamisel tuleb küsida ka laste arvamust (87% vs 82%). Võrreldes nooremate<br />
lastega on vanemate laste hulgas rohkem neid, kes on nõus, et lastelt peaks vanemate lahutuse korral<br />
küsima, kelle juures nad elada soovivad. Samuti nõustuvad vanemad lapsed sagedamini, et lapsed<br />
peaksid saama kaasa rääkida nende ümber toimuva elu küsimustes (joonis 19).<br />
31
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 19. LASTE ARVAMUSE KÜSIMISE JA KAASA RÄÄKIMISEGA SEOTUD HOIAKUD, KOOLIASTME JÄRGI LASTE<br />
OSAKAAL (%)<br />
100<br />
75<br />
88<br />
96 96 94<br />
79 80<br />
86<br />
81<br />
66<br />
82 80<br />
76<br />
50<br />
25<br />
0<br />
4.-6.<br />
klass<br />
7.-9.<br />
klass<br />
10.-12.<br />
klass<br />
Kokku 4.-6.<br />
klass<br />
7.-9.<br />
klass<br />
10.-12.<br />
klass<br />
Kokku 4.-6.<br />
klass<br />
7.-9.<br />
klass<br />
10.-12.<br />
klass<br />
Kokku<br />
Kui vanemad lähevad lahku,<br />
tuleb alati küsida ka lapse<br />
arvamust, kelle juures ta elada<br />
soovib<br />
<strong>Lapse</strong>d peaks saama kaasa<br />
rääkida koolielu puudutavates<br />
küsimustes (nt kodukorra<br />
kehtestamine)<br />
<strong>Lapse</strong>d peaksid saama kaasa<br />
rääkida nende ümber toimuva<br />
elu küsimustes (näiteks<br />
mänguväl<strong>ja</strong>kute ehitamine,<br />
bussigraafikud, huvitegevus)<br />
<strong>Laste</strong> käest küsiti veel eraldi seda, kuidas nad tajuvad oma vanemate suhtumist sellesse, kui laps ise<br />
otsuseid teeb. 78% lastest on täiesti või pigem nõus sellega, et vanemad suhtuvad hästi sellesse, kui<br />
laps ise otsuseid teeb (joonis 20). Samas on palju ka neid, kes leiavad, et vanemad nõuavad, et nad<br />
kuulaksid nende sõna vastu vaidlemata (67% lastest on sellega täiesti või pigem nõus). Siinkohal on<br />
raske öelda, kas neid tulemusi võib tõlgendada kui vastuolulisi ning et mõningate pere poolt paika<br />
pandud reeglid nõuavad üheaegselt vastuvaidlemata sõna kuulamist, kuid teisalt soosivad ka laste<br />
iseseisvat otsustusvõimet. Võimalik on ka, et lapsevanemate ootused <strong>ja</strong> nõudmised sõltuvad<br />
olukorrast ning kui üldiselt antakse lapsele võimalus ise otsuseid teha, siis teinekord oodetakse ka<br />
sõna kuulamist.<br />
JOONIS 20. VASAKUL: VANEMAD SUHTUVAD HÄSTI SELLESSE, KUI TEEN ISE OTSUSEID. PAREMAL: VANEMAD NÕUAVAD,<br />
ET KUULAKSIN NENDE SÕNA VASTU VAIDLEMATA (%)<br />
Vanemad suhtuvad hästi<br />
sellesse, kui teen ise otsuseid<br />
Vanemad nõuavad, et kuulaksin<br />
nende sõna vastu vaidlemata<br />
34<br />
4<br />
19<br />
23<br />
6<br />
27<br />
Üldse ei ole<br />
nõus<br />
Pigem ei ole<br />
nõus<br />
Pigem nõus<br />
44<br />
44<br />
Täiesti nõus<br />
32
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
3.3.2. <strong>Laste</strong> võimalused kaasa rääkida otsuste tegemisel<br />
Nagu eelnevast selgus, soovivad lapsed neid puudutavate otsuste tegemisel osaleda <strong>ja</strong> laste hinnangul<br />
suhtuvad ka vanemad hästi sellesse, kui lapsed ise otsuseid teevad (vt joonis 20). Saamaks ülevaadet<br />
tegelikust olukorrast ning Eesti laste võimalustest neid puudutavate otsuste tegemisel arvamust<br />
avaldada <strong>ja</strong> osaleda, esitati lastele erinevaid näiteid lapsi puudutavatest otsustest ning küsiti, kuivõrd<br />
nad on saanud kaasa rääkida.<br />
Vastustest selgus, et enim saavad lapsed kaasa rääkida otseselt neid endid igapäevaselt puudutavates<br />
(kodustes) küsimustes – milliseid riideid nad kannavad (95% saab alati või enamasti kaasa rääkida),<br />
mida oma vaba a<strong>ja</strong>ga teha (94%), milliseid on lapse harrastused (91%), oma toa kujundamine ning<br />
sisustamine (89%) <strong>ja</strong> koduse söögi valik (85%) (joonis 21). Küllaltki palju on lastel sõnaõigust ka selles<br />
osas, millises koolis nad käivad (73%) <strong>ja</strong> kus pere puhkust veedab (70%). Veidi enam kui pooled lapsed<br />
on saanud enda hinnangul kaasa rääkida ka koduste reeglite kehtestamisel.<br />
Koduvälistes as<strong>ja</strong>des laste sõnaõigus kahaneb, nt laste a<strong>ja</strong>veetmiskohtade (noortekeskused,<br />
mänguväl<strong>ja</strong>kud jmt) loomise <strong>ja</strong> kujundamise osas on võimalus oma sõna sekka öelda 44% vastanutest.<br />
Koolielu puudutavates küsimustes on lastel veelgi vähem võimalust kaasa rääkida – kolmandik lastest<br />
leidis, et nad saavad osaleda kooli ürituste korraldamisega seotud otsustes, veidi alla veerandi lastest<br />
on saanud kaasa rääkida kooli reeglite kehtestamisel, viiendik koduste ülesannete hulga üle<br />
otsustamisel <strong>ja</strong> 15% koolitoidu valimisel. Veelgi üldisemates küsimustes, nagu lapsi puudutavate<br />
poliitiliste otsuste tegemisel ning ühistranspordi a<strong>ja</strong>graafikute kujundamisel, on enda hinnangul sõna<br />
sekka saanud öelda vaid napilt üle kümnendiku vastanutest.<br />
Seega võib kokkuvõtvalt öelda, et Eesti laste arvamust küsitakse <strong>ja</strong> arvestatakse peamiselt neid endid<br />
puudutavates <strong>ja</strong> vähem ühiskondlikku kaalu omavates küsimustes – riietuse, harrastuste <strong>ja</strong> vaba a<strong>ja</strong><br />
veetmise küsimustes. <strong>Laste</strong> elu struktureerivates koolielu korraldamise ning laiemal ühiskondlikul<br />
tasandil laste elu määravates küsimustes on Eesti lastel võrdlemisi vähe kaasarääkimisvõimalusi.<br />
<strong>Laste</strong> hinnangud sellele, kuivõrd neil on võimalik kaasa rääkida nende elu puudutavates küsimustes,<br />
erinevad laste soo, kooliastme, elukoha <strong>ja</strong> lapse õigustest teadmise lõikes. Kõige selgemad erinevused<br />
ilmnesid kooliastmete <strong>ja</strong> soo lõikes. Üldiselt saab öelda, et mida vanemad on lapsed, seda suuremal<br />
hulgal neist on võimalus nendes küsimustes kaasa rääkida. Liikudes aga üldisemate, koolielu <strong>ja</strong><br />
ühiskondlikku korraldust puudutavate küsimuste juurde, on trend vastupidine <strong>ja</strong> neis küsimustes<br />
tunnetavad nooremad lapsed (II kooliastme ehk 4. – 6. klassi õpilased) enda osalemisvõimalust<br />
suuremana. Sama muster kordub ka soo lõikes. Kui nn ihulähedasemates küsimustes (riided, vaba<br />
aeg, harrastused, toa kujundamine, söögi valik) tunnetavad tüdrukud suuremat sõnaõigust, siis<br />
üldisemate, koolielu <strong>ja</strong> ühiskonda puudutavate küsimuste puhul leiavad poisid sagedamini, et neil on<br />
võimalus kaasa rääkida. Need lapsed, kes lapse õigustest on kuulnud, leiavad sagedamini, et neil on<br />
võimalik end puudutavates küsimustes kaasa rääkida.<br />
33
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 21. ERINEVATE VALDKONDADE OTSUSTES KAASA RÄÄKIMISE VÕIMALUSED, ENAMASTI JA ALATI KAASA<br />
RÄÄKIDA SAAVATE LASTE OSAKAAL (%)<br />
Milliseid riideid ma kannan<br />
Mida oma vaba a<strong>ja</strong>ga teha<br />
Millistes trennides, ringides käin<br />
Oma toa kujundamine <strong>ja</strong> sisustamine<br />
Mida kodus süüa<br />
Kooli valik või vahetus<br />
Pere puhkuseplaanide tegemine<br />
Koduste reeglite kehtestamine<br />
Kohad, kus lapsed saavad vaba aega veeta<br />
Kooli ürituste korraldamine<br />
Kooli reeglite kehtestamine<br />
Koduste ülesannete hulk<br />
Koolitoidu valik<br />
Lapsi puudutavate seaduste tegemine<br />
22<br />
30<br />
17<br />
37<br />
42<br />
29<br />
47<br />
36<br />
20 24<br />
22 12<br />
13 11<br />
11 10<br />
7 8<br />
7 6<br />
5 6<br />
73<br />
64<br />
74<br />
52<br />
43<br />
44<br />
23<br />
22<br />
saan enamasti kaasa rääkida<br />
0 20 40 60 80 100<br />
saan alati kaasa rääkida<br />
Ka see, kus Eesti piirkonnas laps elab, määrab tema võimalusi kaasa rääkida. Lõuna-Eesti lapsed on<br />
mõnevõrra rohkem leidnud, et neil on võimalus igapäevastes lapsi endi puudutavates küsimustes<br />
sõna võtta, samas kui üldisemates (koolielu <strong>ja</strong> ühiskonda) puudutavates küsimustes saavad rohkem<br />
kaasa rääkida Kirde-Eesti lapsed. Lääne-Eestis <strong>ja</strong> Kesk-Eestis elavad lapsed saavad vähem enda elu<br />
osas kaasa rääkida. Täpsema ülevaate soo, kooliastme, elukoha <strong>ja</strong> lapse õigustest teadmise järgi<br />
esinenud erinevustest annab tabel 2. Tabelisse on toodud vaid need osakaalud, mille osas ilmneb<br />
gruppide vahel erinevus <strong>ja</strong> tüh<strong>ja</strong>d lahtrid tabelis tähistavad seose puudumist (näiteks näitab rida 1, et<br />
vastused selles osas, kuivõrd saavad lapsed kaasa rääkida oma vaba a<strong>ja</strong> suhtes, ei ole poiste <strong>ja</strong><br />
tüdrukute vastused erinevad). Kaldkir<strong>ja</strong>s tekst näitab seda, et antud küsimuse osas on vastupidine<br />
trend kui valdavalt. Ehk et kui üldiselt kõigile küsimustele vastavad tüdrukud mõnevõrra rohkem, et<br />
nad saavad ise kaasa rääkida <strong>ja</strong> poisid vähem, siis nende küsimuste puhul, kus tekst on kaldkir<strong>ja</strong>s, on<br />
see vastupidi.<br />
34
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
TABEL 2. ERINEVATE VALDKONDADE OTSUSTES KAASA RÄÄKIMISE VÕIMALUSED SOO, KOOLIASTME, ELUKOHA JA<br />
LAPSE ÕIGUSTEST TEADMISE KAUPA, LAPSED KES VASTASID, ET SAAN ENAMASTI KAASA RÄÄKIDA JA SAAN ALATI<br />
KAASA RÄÄKIDA (%)<br />
Otsus Sugu Kooliaste Elukoht Teadmised<br />
lapse õigustest<br />
1. Mida oma vaba a<strong>ja</strong>ga teha 4. – 6. klass 91%<br />
7. – 9. klass 94%<br />
10. – 12. klass<br />
99%<br />
2. Millistes trennides, ringides<br />
käin<br />
Tüdrukud 94%<br />
Poisid 88%<br />
3. Kooli valik või vahetus Tüdrukud 76%<br />
Poisid 69%<br />
4. Milliseid riideid ma kannan Tüdrukud 97%<br />
Poisid 93%<br />
5. Oma toa kujundamine <strong>ja</strong><br />
sisustamine<br />
6. Pere puhkuseplaanide<br />
tegemine<br />
Tüdrukud 75%<br />
Poisid 65%<br />
7. Mida kodus süüa Tüdrukud 87%<br />
Poisid 83%<br />
8. Koduste reeglite kehtestamine Tüdrukud 61%<br />
Poisid 55%<br />
4. – 6. klass 84%<br />
7. – 9. klass 92%<br />
10. – 12. klass<br />
99%<br />
4. – 6. klass 51%<br />
7. – 9. klass 78%<br />
10. – 12. klass<br />
94%<br />
4. – 6. klass 92%<br />
7. – 9. klass 95%<br />
10. – 12. klass<br />
99%<br />
4. – 6. klass 84%<br />
7. – 9. klass 88%<br />
10. – 12. klass<br />
96%<br />
4. – 6. klass 69%<br />
7. – 9. klass 68%<br />
10. – 12. klass<br />
75%<br />
4. – 6. klass 83%<br />
7. – 9. klass 86%<br />
10. – 12. klass<br />
88%<br />
4. – 6. klass 54%<br />
7. – 9. klass 54%<br />
10. – 12. klass<br />
69%<br />
9. Kooli reeglite kehtestamine 4. – 6. klasse 27%<br />
7. – 9. klass 20%<br />
10. – 12. klass<br />
24%<br />
10. Kooli ürituste korraldamine Tüdrukud 39%<br />
Poisid 29%<br />
4. – 6. klasse 31%<br />
7. – 9. klass 32%<br />
10. – 12. klass<br />
42%<br />
Lääne-Eesti 86%<br />
Lõuna-Eesti 93%<br />
Mu<strong>ja</strong>l 91 – 92%<br />
Lääne-Eesti 67%<br />
Lõuna-Eesti 77%<br />
Mu<strong>ja</strong>l 70 – 73%<br />
Kirde-Eesti 92%<br />
Mu<strong>ja</strong>l 95 – 97%<br />
Põh<strong>ja</strong>-Eesti 66%<br />
Lõuna-Eesti 74%<br />
Mu<strong>ja</strong>l 70 – 73%<br />
Kesk-Eesti 82%<br />
Lõuna-Eesti 88%<br />
Mu<strong>ja</strong>l 84 – 85%<br />
Kirde-Eesti 44%<br />
Kesk-Eesti 66%<br />
Mu<strong>ja</strong>l 58 – 63%<br />
Lääne-Eesti 18%<br />
Kirde-Eesti 28%<br />
Mu<strong>ja</strong>l 22 – 23%<br />
Põh<strong>ja</strong>-Eesti 30%<br />
Kesk-Eesti 32%<br />
Kirde-Eesti 42%<br />
Mu<strong>ja</strong>l 37%<br />
11. Koolitoidu valik Lääne-Eesti 8%<br />
Kirde-Eesti 28%<br />
Mu<strong>ja</strong>l 13 – 16%<br />
12. Koduste ülesannete hulk<br />
Tüdrukud 19%<br />
Poisid 23%<br />
4. – 6. klasse 28%<br />
7. – 9. klass 16%<br />
10. – 12. klass<br />
19%<br />
Lääne-Eesti 18%<br />
Kirde-Eesti 30%<br />
Mu<strong>ja</strong>l 20 – 21%<br />
On kuulnud 95%<br />
Ei ole kuulnud<br />
87%<br />
On kuulnud 92%<br />
Ei ole kuulnud<br />
85%<br />
On kuulnud 74%<br />
Ei ole kuulnud<br />
66%<br />
On kuulnud 95%<br />
Ei ole kuulnud<br />
91%<br />
On kuulnud 72%<br />
Ei ole kuulnud<br />
60%<br />
On kuulnud 86%<br />
Ei ole kuulnud<br />
79%<br />
On kuulnud 60%<br />
Ei ole kuulnud<br />
46%<br />
On kuulnud 36%<br />
Ei ole kuulnud<br />
26%<br />
13. Kohad, kus lapsed saavad Tüdrukud 41% 4. – 6. klasse 52% Kesk-Eesti 35% On kuulnud 45%<br />
35
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
vaba aega veeta (nt<br />
mänguväl<strong>ja</strong>kud, noortekeskused<br />
jm vaba a<strong>ja</strong> veetmise kohtade<br />
loomine <strong>ja</strong> kujundamine)?<br />
14. Et bussid sõidaksid mulle<br />
sobivatel kellaaegadel<br />
Poisid 48% 7. – 9. klass 45%<br />
10. – 12. klass<br />
35%<br />
Kirde-Eesti 68%<br />
Mu<strong>ja</strong>l 42 – 44%<br />
Ei ole kuulnud<br />
41%<br />
4. – 6. klasse 17%<br />
7. – 9. klass 9%<br />
10. – 12. klass 5%<br />
4. – 6. klasse 19%<br />
7. – 9. klass 13%<br />
10. – 12. klass 6%<br />
Lääne-Eesti 7%<br />
Kesk-Eesti 14%<br />
Mu<strong>ja</strong>l 9 – 13%<br />
Kesk-Eesti 10%<br />
Kirde-Eesti 23%<br />
Mu<strong>ja</strong>l 12 – 13%<br />
15. Lapsi puudutavate seaduste<br />
tegemine<br />
Tüdrukud 11%<br />
Poisid 16%<br />
Märkus: kursiivkiri tähistab üldtrendi pöördumist<br />
Soovi korral oli lastel võimalus ankeetküsitluses märkida avatud väl<strong>ja</strong>le olukordi, kus nad tundsid, et<br />
täiskasvanud oleksid võinud nende arvamust küsida, kuid ei teinud seda. Seda võimalust kasutas 246<br />
vasta<strong>ja</strong>t, millest 187 vastust olid sisulised näited erinevate olukordade kohta. Ülejäänud lapsed<br />
märkisid, et sellist olukorda pole olnud või on olnud, kuid laps seda ei kirjeldanud. <strong>Laste</strong> poolt toodud<br />
olukorrad kodeeriti 17 märksõna alla.<br />
Kõige enam on lapsed tundnud, et nende arvamust võiks rohkem küsida <strong>ja</strong> arvestada vaba a<strong>ja</strong><br />
veetmise üle otsustamisel – seda arvas ligi veerand näiteid toonud lastest (4,5% kõigist uuringus<br />
osalenud lastest). Veidi üle kümnendiku vastanud lastest (2,2% kõigist uuringus osalenud lastest) on<br />
tundnud, et nende arvamusega ei ole arvestatud elukoha valikul, olgu selleks pere kolimine ühest<br />
elukohast või piirkonnast teise või lapse jäämine ühe vanema juurde vanemate lahutuse korral. Ka<br />
lastele ostetud as<strong>ja</strong>de osas (riided, toasisustus jmt) on vasta<strong>ja</strong>d tundnud, et nende arvamusega võiks<br />
rohkem arvestada. Ülevaate kõigist antud vastustest annab joonis 22.<br />
36
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 22. OLUKORRAD, KUS LAPSED ON TUNDNUD, ET TÄISKASVANUD OLEKS VÕINUD NENDE ARVAMUST KÜSIDA,<br />
KUID NAD EI TEINUD SEDA. KÜSIMUSELE VASTANUD LASTE OSAKAAL (%, N=187)<br />
vaba a<strong>ja</strong> veetmine (sh perereisid)<br />
elukoht (kolimine, vanemate lahutuse korral)<br />
ostud lapsele<br />
sõna/otsustusõiguse võtmine<br />
laste (arvamuse) kuulamine<br />
harrastused<br />
koduse elu korraldus (nt kodutööd, toit, külaliste kutsumine)<br />
perekonna otsused<br />
koolielu<br />
ostud koju (pere suuremad ostuotsused)<br />
isiklikud as<strong>ja</strong>d (nende kasutamine, ära võtmine)<br />
koolitööd<br />
kooli valik<br />
sõprade valik<br />
konfliktid kodus<br />
poliitiline sõnaõigus<br />
ühistranspordi korraldus<br />
9<br />
8<br />
7<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
4<br />
4<br />
3<br />
3<br />
2<br />
2<br />
1<br />
1<br />
12<br />
24<br />
0 5 10 15 20 25<br />
Kui eelnev näitas, et teatud küsimustes ei saa osa lapsi kaasa rääkida, siis joonis 23 näitab nende laste<br />
osakaalu, kes erinevates küsimustes ei tahagi kaasa rääkida. Vaadates nel<strong>ja</strong> otsuste valdkonda, siis<br />
kõige vähem soovivad lapsed kaasa rääkida kogukonna <strong>ja</strong> ühiskonnaga seotud küsimustes, kuid ka<br />
mitmete kooliga seotud küsimuste kohta ütleb üle veerandi lastest, et nad ei soovigi kaasa rääkida.<br />
Kooli ürituste korraldamises kaasarääkimise vastu ei tunne huvi 27% ning kooli reeglite kehtestamises<br />
ei soovi kaasa rääkida 26%. Lapsi puudutavate seaduste tegemisel ei soovi kaasa rääkida 28%,<br />
bussigraafikute teemal 25%. Kodu, pere <strong>ja</strong> lapse endaga seotud otsustes soovib suurem osa lapsi siiski<br />
kaasa rääkida. Kõige vähem on neid, kes ei soovi koduste reeglite kehtestamises kaasa rääkida - iga<br />
kümnes märgib, et ei soovigi selles kaasa rääkida. Puhkuseplaanide tegemises ei taha sõna sekka<br />
öelda 6%.<br />
37
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 23. LASTE OSAKAAL, KES EI TAHAGI KAASA RÄÄKIDA NENDE TEEMADEGA SEOTUD OTSUSTES, LASTE OSAKAAL<br />
(%)<br />
KOGUKOND JA ÜHISKOND<br />
Lapsi puudutavate seaduste tegemine<br />
KOOL<br />
Kooli ürituste korraldamine<br />
Kooli reeglite kehtestamine<br />
Koolitoidu valik<br />
Kooli valik või vahetus<br />
Koduste ülesannete hulk<br />
KODU JA PERE<br />
Koduste reeglite kehtestamine<br />
Pere puhkuseplaanide tegemine<br />
Mida kodus süüa<br />
LAPS ISE<br />
Millistes trennides, ringides käin<br />
Oma toa kujundamine <strong>ja</strong> sisustamine<br />
Mida oma vaba a<strong>ja</strong>ga teha<br />
Milliseid riideid ma kannan<br />
3<br />
3<br />
2<br />
1<br />
1<br />
6<br />
10<br />
10<br />
12<br />
22<br />
22<br />
28<br />
25<br />
27<br />
26<br />
0 5 10 15 20 25 30<br />
3.3.3. Mis vanuses on lapsed valmis erinevateks tegevusteks<br />
<strong>Laste</strong>lt küsiti nende hinnangut, millisest vanusest alates on lapsed või noored valmis erinevaid<br />
vastutust nõudvaid tegevusi tegema. <strong>Laste</strong>le loetleti tegevusi alates abiellumisest <strong>ja</strong> laenuvõtmisest<br />
kuni oma toa korrashoidmise <strong>ja</strong> interneti kasutamiseni 5 . <strong>Lapse</strong>d andsid väga erinevaid vastuseid<br />
järgnevalt vaatame siiski ka vastuste aritmeetilisi keskmisi <strong>ja</strong> mediaanvanuseid, mis kirjeldavad<br />
suurema osa noorte hinnanguid.<br />
<strong>Lapse</strong>d on valmis oma toa korrashoiuks alles koolieas, keskmiselt 7,3-aastasena. Üksi koju jäämiseks<br />
on lapsed valmis enda hinnangul 8-aastasena <strong>ja</strong> üksi ühistranspordis sõitma on nad keskmiselt valmis<br />
9-aastasena. Üllatuslikult leiavad lapsed, et interneti kasutamiseks on lapsed valmis alles keskmiselt<br />
8,4-aastaselt. Ainult pooled lastest leidsid, et lapsed on valmis interneti kasutamiseks enne, kui nad<br />
saavad 7-aastaseks, 23% leidsid, et nad on valmis 7-aastaselt ning pea pooled nimetasid, et lapsed on<br />
valmis interneti kasutamiseks peale seitsmendat eluaastat (joonis 24). Sealjuures vanemates klassides<br />
õppivad lapsed nimetasid veelgi kõrgema vanuse: gümnaasiumiealistest näiteks leidis 23%, et alles 10-<br />
5 Nooremate laste (4.-7. klass) ankeedis ei küsitud seda, mis vanuses on nende hinnangul lapsed või noored valmis<br />
olema esimest korda seksuaalvahekorras.<br />
38
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
aastaselt on lapsed valmis internetti kasutama. See vääriks edasist uurimist, miks nad leiavad, et<br />
lapsed on internetikasutamiseks alles suhteliselt hilises eas valmis.<br />
JOONIS 24. MIS SA ARVAD, MILLISEST VANUSEST ALATES ON LAPSED VÕI NOORED VALMIS SELLEKS, ET ... (KESKMINE<br />
VANUS AASTATES)<br />
abielluda<br />
osaleda valimistel<br />
kolida üksi elama<br />
olla esimest korda seksuaalvahekorras<br />
käia õhtul peale 23 üksi väl<strong>ja</strong>s<br />
elada kodus pikemat aega ilma täiskasvanuteta<br />
käia üksinda arsti juures<br />
va<strong>ja</strong>dusel hoida oma nooremaid õdesid-vendi<br />
20.1<br />
18.0<br />
17.8<br />
16.0<br />
15.8<br />
14.7<br />
13.1<br />
10.8<br />
jääda üksi koju<br />
hoida tuba korras<br />
8.0<br />
7.3<br />
*Märkus: seksuaalvahekorra kohta küsiti ainult 8.-12. klassi laste käest<br />
0.0 5.0 10.0 15.0 20.0 25.0<br />
Järgnevalt vaadeldi, millised on arvamused erinevates klassiastmetes käivatel lastel ning vaatluse all<br />
on vastuste mediaanväärtus. See kirjeldab vanust, millest suuremat numbrit pakkusid pooled <strong>ja</strong><br />
millest väiksemat pakkusid samuti pooled lapsed. Näeme, et erinevas vanuses lastel on mõne<br />
küsimuse osas natuke erinev arusaam, kuid erinevused ei ole süsteemsed (joonis 25). Kahe tegevuse<br />
osas pakuvad 10.–12. klassi noored keskmiselt väl<strong>ja</strong> suurema numbri kui nooremad lapsed. Esiteks,<br />
leiavad nad, et lapsed on valmis interneti kasutamiseks alles 9-aastasena, kui nooremad peavad õigeks<br />
vanuseks 7 aastat. Teiseks peavad 10.-12. klassi lapsed va<strong>ja</strong>dusel oma nooremate õdede <strong>ja</strong> vendade<br />
hoidmist selliseks tööks, milleks ollakse valmis alles 12-aastasena. Nooremad, 4.–7. klassis käivad<br />
lapsed arvavad, et ka 10-aastased on selleks valmis (joonis 25).<br />
39
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 25. MIS VANUSEST ON LAPSED VÕI NOORED VALMIS SELLEKS, ET ... KOOLIASTME JÄRGI, VASTUSTE<br />
MEDIAANVÄÄRTUSE JÄRGI (VANUS AASTATES)<br />
elada kodus pikemat aega ilma täiskasvanuteta<br />
(kui ema või isa töötavad näiteks välismaal)<br />
hakata kasutama Internetti<br />
käia üksinda perearsti juures<br />
jääda üksi paariks tunniks koju<br />
va<strong>ja</strong>dusel hoida oma nooremaid õdesid-vendi<br />
sõita üksinda ühistranspordis (bussis, rongis,<br />
trammis, trollis)<br />
hoida oma tuba korras<br />
7<br />
7<br />
7<br />
7<br />
7<br />
7<br />
7<br />
7<br />
8<br />
8<br />
9<br />
9<br />
15<br />
15<br />
14<br />
14<br />
13<br />
14<br />
12<br />
11<br />
10<br />
0 5 10 15 20<br />
10.-12.klass 7.-9.-klass 4.-6.klass<br />
Järgmisel joonisel on rida tegevusi, mis on üldjoontes seotud juba vanemate lastega. Kõik lapsed<br />
sõltumata sellest, millises klassis nad käivad, leiavad keskmiselt, et noored on valmis õhtul peale kella<br />
23 ilma täiskasvanuteta väl<strong>ja</strong>s käima 16-aastasena. See on ka vanus, millal keskmiselt arvatakse, et<br />
alaealised on valmis esimest korda seksuaalvahekorras olema. Üksi elamiseks peavad kõik lapsed<br />
õigeks vanust 18 aastat. Laenu võtmiseks <strong>ja</strong> abiellumiseks ollakse laste arvates valmis 19–20-<br />
aastasena (joonis 26).<br />
40
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 26. MIS VANUSES ON LAPSED VÕI NOORED VALMIS SELLEKS, ET ... (2) KOOLIASTME JÄRGI (VANUS AASTATES)<br />
võtta laenu<br />
osaleda valimistel<br />
kolida üksi elama<br />
käia õhtul peale kella 23 ilma<br />
täiskasvanuteta väl<strong>ja</strong>s<br />
abielluda<br />
olla esimest korda seksuaalvahekorras<br />
16<br />
16<br />
16<br />
16<br />
16<br />
20<br />
19<br />
20<br />
18<br />
18<br />
18<br />
18<br />
18<br />
18<br />
19<br />
20<br />
20<br />
10.-12.klass<br />
7.-9.-klass<br />
4.-6.klass<br />
0 5 10 15 20<br />
Märkus: 4. – 7. klassi laste käest ei küsitud, millal on noored valmis selleks, et olla esimest korda seksuaalvahekorras.<br />
Valimistel osalemiseks peavad lapsed sobivaks vanuseks 18. eluaastat, nii nagu ka seaduses ette<br />
nähtud. Vastustest selgub aga ka, et väiksemad, 4.–7. klassis käivad lapsed, ei pruukinud päris hästi<br />
aru saada, mida küsimusega küsiti, kuna pakuti üsna äärmuslikke vastuseid (nt 15 last pakkus, et<br />
valimistel osalemiseks ollakse valmis 30-aastasena). Vanemate noorte seisukohta kirjeldab joonis 27,<br />
kus on näha, et 10.–12. klassi noorte hulgast 69% leiab, et noored on valimistel osalemiseks valmis 18-<br />
aastasena, nii nagu seaduski sätestab. Vaid 17% pakub sellest varasemat vanust ning 13% märgib isegi<br />
vanemat vanust kui praegune. Seega ei saa öelda, et noored väga märkimisväärselt toetaks valimisea<br />
langetamist.<br />
JOONIS 27. MIS VANUSEST ON LAPSED VÕI NOORED VALMIS SELLEKS, ET OSALEDA VALIMISTEL. 10.-12. KLASS (%)<br />
75<br />
69<br />
50<br />
25<br />
0<br />
13<br />
4<br />
2 4 7<br />
16 a. 17 a. 18 a. 19 a. 20 a. 21 a.<br />
41
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
3.3.4. Kokkuvõte<br />
<strong>Laste</strong> kaasamine otsuste tegemisse <strong>ja</strong> nende arvamuse austamine on üheks oluliseks õiguseks ÜRO<br />
lapse õiguste konventsioonis. Selleks, et lapsed saaksid seda õigust kasutada, on ühelt poolt tarvis<br />
seda, et täiskasvanud neile selle võimaluse annaks, kuid teisalt on oluline ka laste endi huvi <strong>ja</strong><br />
valmisolek kaasa rääkida <strong>ja</strong> mõelda. Monitooring näitab, et suurem osa Eesti lastest leiab, et laste<br />
arvamust tuleks alati küsida nende küsimuste puhul, mis lapsi endid puudutavad. Eriti ühehäälselt<br />
ollakse nõus, et just last ennast puudutavaid küsimusi tuleks lastega arutada (97% on täiesti või pigem<br />
nõus), kuid ka vanemate lahkumineku puhul lapse arvamuse küsimine on pea kõigi <strong>ja</strong>oks õige (94%).<br />
Kooli, last ümbritseva elu <strong>ja</strong> poliitikute otsuste osas on neid vähem, kes on täiesti või pigem nõus, et<br />
lapsed peaksid saama kaasa rääkida (76-81%). Seega on kõigi loetletud küsimuste puhul valdav<br />
enamus lapsi seisukohal, et laste arvamust tuleks arvestada.<br />
Võrdlemisi suur osa lastest saab ka tegelikult igapäevastes küsimustes arvamust avaldada (nt milliseid<br />
riideid kanda, kuidas vaba aega veeta, millistes trennides <strong>ja</strong> ringides käia). Siiski leidub ka neid lapsi,<br />
kes tunnevad, et nende arvamust neis küsimustes võiks enam küsida <strong>ja</strong> arvestada. Koolielu <strong>ja</strong><br />
üldisemates ühiskonda puudutavates küsimustes, kus lastel on vähem olnud võimalus kaasa rääkida,<br />
on ka sellisteks valdkondadeks, kus soovitakse rohkem arvamust avaldada. Samaaegselt teatas nende<br />
küsimuste puhul ka üsna suur hulk lapsi, et nad ei soovigi kaasa rääkida (näiteks, kooliüritustel ei soovi<br />
27% kaasa rääkida).<br />
Seda, et lapsi endid puudutavates küsimustes (lapse riided, vaba aeg, toa kujundus, trennid <strong>ja</strong> ringid)<br />
on nende arvamust arvestatud, tunnevad ennekõike tüdrukud <strong>ja</strong> vanemad lapsed, poisid <strong>ja</strong> nooremad<br />
lapsed aga keskmiselt vähem. Kooli-<strong>ja</strong> ühiskonnaelu puudutavate küsimuste osas on teistest enam<br />
saanud kaasa rääkida poisid <strong>ja</strong> ka nooremate klasside lapsed. Vähene osalemine otsuste tegemisel ei<br />
ole aga ainult võimaluste puudumisest tingitud. Teatud as<strong>ja</strong>de osas ütleb osa lapsi, et nad ei soovigi<br />
kaasa rääkida. Kõige väiksem huvi on koolielu, kogukonda <strong>ja</strong> ühiskonda puudutavate küsimuste osas.<br />
Seega võib ka laste enda mõtlemisviis ning vähene huvi takistada nende kaasamist<br />
otsustusprotsessidesse koolielu <strong>ja</strong> laiemat ühiskondlikku elu puudutavatel teemadel.<br />
42
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
3.4. Abiva<strong>ja</strong>v laps<br />
Kuna ükski inimene, eriti aga laps, ei ole päriselt kaitstud erinevate juhtumiste <strong>ja</strong> ebameeldivate<br />
kogemuste eest, mis võivad viia selleni, et nad va<strong>ja</strong>vad täiskasvanud inimeste või spetsialistide abi, on<br />
oluline see, et abi va<strong>ja</strong>v inimene jõuaks abi and<strong>ja</strong>teni. Selleks, et kõik abiva<strong>ja</strong>vad lapsed saaksid abi,<br />
mida nad va<strong>ja</strong>vad, on aga väga oluline, et inimesed nende ümber sellises olukorras lapsi märkaksid <strong>ja</strong><br />
nad abi <strong>ja</strong>ga<strong>ja</strong>teni juhataksid. <strong>Laste</strong>kaitse seaduse kohaselt on igal inimesel kohustus abiva<strong>ja</strong>vast<br />
lapsest teatada politseile, sotsiaaltööta<strong>ja</strong>le või mõnele teisele abi andvale asutusele. <strong>Lapse</strong>d ise võivad<br />
olla teinekord peamised tunnista<strong>ja</strong>d sellest, kui keegi va<strong>ja</strong>b täiskasvanu abikätt, mistõttu on oluline ka<br />
see, et lapsed üksteist aitaksid. Järgnev peatükk annab ülevaate sellest, mil viisil Eesti lapsed enda<br />
hinnangul käituksid, kui nad näeksid teist last, kes on tõsises hädas <strong>ja</strong> va<strong>ja</strong>b abi.<br />
Lisaks paluti <strong>monitooring</strong>us lastel anda hinnang sellele, kas <strong>ja</strong> kui sageli neil endil on juhtunud<br />
erinevaid negatiivseid juhtumisi <strong>ja</strong> olukordi. <strong>Laste</strong>le loetleti selleks rida sündmusi, mida võib üldjuhul<br />
pidada sellisteks, kus oleks va<strong>ja</strong> täiskasvanu sekkumist või tegutsemist. Sellisteks sündmusteks oli<br />
näiteks koolivägivald <strong>ja</strong> –kiusamine, aga ka varastamine, õpeta<strong>ja</strong>te poolne halb kohtlemine jms.<br />
3.4.1. Abiva<strong>ja</strong>vast lapsest teatamine<br />
Kuna abiva<strong>ja</strong>vast lapsest teatamine on iga inimese, seal hulgas ka lapse kohustus, küsiti lastelt, mida<br />
nad teeksid, kui näeksid abi va<strong>ja</strong>vat last <strong>ja</strong> kas üldse peetakse oluliseks midagi ette võtta. Selleks<br />
pakuti lastele väl<strong>ja</strong> viis lahendusvarianti <strong>ja</strong> nad võisid nende hulgast valida kõik, mis neile sobivad<br />
tundusid (joonis 28). Suurem osa lapsi vastas, et nad räägiks selle sama lapsega, kes tema hinnangul<br />
abi va<strong>ja</strong>ks – nii käituks 77% lastest. 44% räägiks nähtust õpeta<strong>ja</strong>le või mõnele teisele täiskasvanule,<br />
40% pöörduks selle probleemiga oma vanemate poole. Kõige vähem oli neid lapsi, kes midagi ei teeks<br />
(6%).<br />
JOONIS 28. MIDA SA TEEKSID, KUI NÄED MÕNDA LAST, KES ON TÕSISES HÄDAS JA SULLE TUNDUB, ET TAL OLEKS ABI<br />
VAJA? LASTE OSAKAAL(%)<br />
Räägiksin selle lapsega<br />
77<br />
Räägiksin õpeta<strong>ja</strong>ga või mõne teise<br />
täiskasvanuga<br />
Räägiksin oma vanematega<br />
40<br />
44<br />
Teeksin midagi muud, pöörduksin kellegi teise<br />
poole<br />
17<br />
Ei teeks midagi<br />
6<br />
0 25 50 75 100<br />
Joonis 29 annab ülevaate sellest, kuidas käituksid hädasolevat last märgates poisid <strong>ja</strong> tüdrukud,<br />
erineva koduse keelega <strong>ja</strong> erinevate kooliastmete lapsed. Huvitava as<strong>ja</strong>oluna ilmnes, et kuigi igal<br />
lapsel oli võimalik valida mitu väl<strong>ja</strong>pakutud vastusevarianti, märkisid poisid enamasti ära vaid ühe<br />
(54% poistest), tüdrukutest valis aga 64% rohkem kui ühe ainsa tegevusviisi. Poiste hulgas on rohkem<br />
ka neid, kes ei teeks midagi, kui nad näeksid abi va<strong>ja</strong>vat last (9% poistest <strong>ja</strong> 2% tüdrukutest märkis<br />
43
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
selle vastuse). Seega, iga üheksas poiss leiab, et ta ei teeks tõsises hädas olevat last nähes midagi.<br />
Muukeelsetest lastest veidi sagedamini on abiva<strong>ja</strong><strong>ja</strong>t valmis aitama kodus eesti keelt kõnelevad lapsed<br />
(5% eesti keelt <strong>ja</strong> 8% muud keelt kõnelevatest lastest ei teeks midagi). Eesti keelt kodus kõnelevatest<br />
lastest räägiks õpeta<strong>ja</strong> või mõne teise täiskasvanuga oluliselt väiksem osa (25%) kui muud keelt<br />
kõnelevad lapsed (49%). Eesti keelt kasutavad lapsed räägiksid pigem oma vanematega (42%, muud<br />
keelt kõnelevatest kastest 31%). Ka erinevas vanuses laste käitumises võib näha erinevusi: 10.–12.<br />
klasside õpilased olid kõige rohkem valmis lapsega ise rääkima <strong>ja</strong> harvem täiskasvanutelt abi otsima.<br />
Nende laste hulgas, kes polnud varem lapse õigustest kuulnud, oli rohkem ka neid, kes ütlesid, et nad<br />
ei teeks midagi – nii vastas 10% (5% nendest, kes oli varem lapse õigustest kuulnud, ei teeks midagi)<br />
(vt joonis 29).<br />
JOONIS 29. MIDA SA TEEKSID, KUI NÄED MÕNDA LAST, KES ON TÕSISES HÄDAS JA SULLE TUNDUB, ET TAL OLEKS ABI<br />
VAJA? LAPSED SOO, KODUSE KEELE, KLASSI JA LAPSE ÕIGUSTEST KUULMISE JÄRGI (%)<br />
SUGU<br />
poiss<br />
tüdruk<br />
KODUNE KEEL<br />
eesti keel<br />
muu keel<br />
KLASS<br />
4.-6. klass<br />
7.-9. klass<br />
10.-12. klass<br />
KUULNUD LAPSE ÕIGUSTEST<br />
on kuulnud lapse õigustest<br />
ei ole kuulnud lapse õigustest<br />
14<br />
32<br />
39<br />
9<br />
20<br />
47<br />
49<br />
2<br />
17<br />
42<br />
49<br />
5<br />
25<br />
8<br />
17<br />
31<br />
4<br />
21<br />
7<br />
17<br />
6<br />
12<br />
5<br />
18<br />
10<br />
14<br />
47<br />
48<br />
44<br />
38<br />
40<br />
32<br />
40<br />
44<br />
72<br />
82<br />
78<br />
74<br />
75<br />
74<br />
84<br />
77<br />
37<br />
41<br />
77<br />
0 25 50 75 100<br />
Räägiksin selle lapsega<br />
Räägiksin õpeta<strong>ja</strong>ga või<br />
mõne teise<br />
täiskasvanuga<br />
Räägiksin oma<br />
vanematega<br />
Teeksin midagi muud,<br />
pöörduksin kellegi teise<br />
poole<br />
Ei teeks midagi<br />
44
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
3.4.2. <strong>Laste</strong>ga juhtunud negatiivsed sündmused<br />
<strong>Laste</strong>lt küsiti ka seda, millised on nende endi kokkupuuted erinevate ebameeldivate seikadega viimase<br />
aasta jooksul. <strong>Laste</strong>le loetleti terve rida sündmusi, mis nende elus võib aset leida, näiteks varguse,<br />
vägivalla või kiusamise ohvriks langemine, või ebaõiglase kohtlemise osaks saamine (joonis 30). Kõige<br />
rohkem kurtsid lapsed selle üle, et õpeta<strong>ja</strong>d käituvad koolis nendega ebaõiglaselt. 13% lastest ütles, et<br />
seda juhtub nendega pidevalt <strong>ja</strong> 33%, et mõned korrad. Ainult ühe korra on juhtunud seda 16%<br />
lastega. Kokku mainis õpeta<strong>ja</strong>te ebaõiglast käitumist 62% lastest. Poisid tunnetasid ebaõiglast<br />
suhtumist natuke sagedamini (64%) kui tüdrukud (58%). 14% lastest olid õpeta<strong>ja</strong>poolset halba<br />
kohtlemist kartes ka koolist puudunud.<br />
Teiseks suureks probleemiks on laste <strong>ja</strong>oks koolikiusamine. Pideva kiusamise ohvriks on enda<br />
hinnangul langenud 7% lastest, 22% on kiusatud mõnel korral <strong>ja</strong> 17% ühel korral. Kokku on koolis<br />
kiusamist kogenud vähemalt korra peaaegu pooled lapsed (46%), sealjuures igapäevast kiusamist<br />
kurdab 9% poisse <strong>ja</strong> 6% tüdrukuid. Samas, mida vanemaks lapsed saavad, seda harvemaks jäävad ka<br />
kiusamisjuhud. Kui 4.–6. klassi õpilastest kiusati pidevalt 12%, siis 7.–9. klassi õpilastest 6% <strong>ja</strong><br />
gümnaasiumiõpilastest 2%. Teiste laste kiusamise kartuses on koolist puudunud 7% vasta<strong>ja</strong>test.<br />
JOONIS 30. KAS SINUGA ON VIIMASE AASTA JOOKSUL JUHTUNUD MIDAGI ALLPOOL LOETLETUST? (%)<br />
Oled tundnud koolis, et õpeta<strong>ja</strong>d<br />
käituvad sinuga ebaõiglaselt<br />
13<br />
33<br />
16<br />
Sind on koolis kiusatud<br />
7<br />
22<br />
17<br />
Sinult on midagi varastatud<br />
2<br />
7<br />
18<br />
Sind on koolis kaaslaste poolt<br />
löödud<br />
Oled koolist puudunud, sest kartsid<br />
õpeta<strong>ja</strong>poolset halba kohtlemist<br />
Sa oled kodus näinud pealt<br />
vägivalda<br />
Keegi on sind nii kõvasti löönud või<br />
vigastanud, et sa va<strong>ja</strong>sid arstiabi<br />
Sa oled koolist puudunud, sest<br />
kartsid teiste laste kiusamist<br />
Sinult on vägivallaga ähvardades<br />
nõutud raha või midagi muud<br />
4 12<br />
2 6 6<br />
2 7 4<br />
13<br />
8<br />
12<br />
4<br />
1 3<br />
9<br />
0 25 50 75<br />
Juhtub pidevalt Mõned korrad Ühe korra<br />
Koolis löömist on kogenud 25% lastest, seejuures 37% poistest <strong>ja</strong> 14% tüdrukutest. Koguni 12% lastest<br />
on löömise tõttu saanud niivõrd kannatada, et on pidanud pöörduma arsti poole. Küsitluse põh<strong>ja</strong>l ei<br />
saa aga öelda, kes on see löö<strong>ja</strong> olnud või kus on see toimunud. 27% lastest ehk enam kui iga nel<strong>ja</strong>s<br />
laps on enda sõnul viimase aasta jooksul kogenud ka, et temalt on midagi varastatud. Kodust<br />
vägivalda on pidanud nägema 13% lastest, seejuures 2% näeb seda pidevalt <strong>ja</strong> 7% mõned korrad.<br />
Kõige harvemini (5%) on lastel esinenud olukordi, kus neilt nõuti vägivallaga ähvardades raha või<br />
midagi muud. <strong>Laste</strong> vastuste puhul ei saa päris kindel olla, kas see kõik on toimunud ühe aasta jooksul,<br />
45
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
kuigi just seda perioodi paluti lastel vastates silmas pidada. Ankeetide testimise etapis tehtud<br />
intervjuud lastega näitasid, et nad kipuvad meenutama selle küsimuse all valusamaid <strong>ja</strong> eredamaid<br />
juhtumisi ka kaugemast minevikust, näiteks lasteaias. Seega võivad olla laste hinnangud erinevatele<br />
sündmustele ülehinnatud <strong>ja</strong> tegelikult võib olla viimase aasta jooksul juhtunud neid sündmusi vähem.<br />
Neil lastel, kellel oli viimase aasta jooksul esinenud mõni eelmises küsimuses loetletud olukord, paluti<br />
kirjutada, kelle poole nad esmalt abi saamiseks pöörduksid. Pea kaks kolmandikku lastest vastas, et<br />
esmalt pöörduksid nad abi saamiseks oma vanemate poole <strong>ja</strong> kümnendik otsiks abi õpeta<strong>ja</strong>telt.<br />
Teistest enam nimetasid lapsed veel ka sõprade või politsei poole pöördumist.<br />
3.4.3. Kokkuvõte<br />
On väga oluline, et kõik lapsed saaksid abi, kui nad seda va<strong>ja</strong>ksid. Võib eeldada, et teised lapsed on<br />
paljudel juhtudel tunnista<strong>ja</strong>ks seikadele, kus nende eakaaslasi koheldakse halvasti kas teiste laste või<br />
täiskasvanute poolt. Monitooringu andmetest järeldub, et suurem osa lapsi arvab, et kui nad näeksid<br />
last, kes paistab olevat tõsises hädas <strong>ja</strong> va<strong>ja</strong>b abi, siis nad räägiksid kas selle lapse endaga (77%), oma<br />
vanematega (40%) või mõne teise täiskasvanuga (44%). Vaid 6% lastest ei teeks midagi. Seega lapsed<br />
tunnetavad vähemalt hoiakuliselt oma kohustust (kuigi küsitlus ei väljenda alati inimeste tegelikku<br />
käitumist) teatada abiva<strong>ja</strong>vast lapsest. Vaid väike osa lastest jätaks päriselt reageerimata, kuid<br />
tõenäoliselt püüaks suur osa omavahel probleeme lahendada.<br />
<strong>Laste</strong>lt küsiti ka nende endi kokkupuuteid erinevate ebameeldivate olukordadega viimase aasta<br />
jooksul. Kõige enam tunnetavad lapsed, et õpeta<strong>ja</strong>d käituvad koolis nendega ebaõiglaselt. Teise<br />
probleemina märgiti laste seas ära koolikiusamine, mida on kokkuvõttes kogenud koolis enda<br />
hinnangul peaaegu pooled lapsed (46%). Samuti läheb koolikiusamise alla löömine ning seda on<br />
kogenud iga nel<strong>ja</strong>s laps. Seega näitab <strong>monitooring</strong>, et väga paljud lapsed kogevad selliseid olukordi,<br />
kus oleks võimalik täiskasvanutel lapsi aidata, mistõttu on oluline, et kõik inimesed teadvustaksid<br />
abiva<strong>ja</strong>vast lapsest teatamise kohustust ning oskaksid ka va<strong>ja</strong>dusel midagi ette võtta.<br />
46
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
4. Vanemlus <strong>ja</strong> suhted vanematega<br />
<strong>Laste</strong> suhted vanematega ning vanemlust puudutavad teemad on koondatud käesolevasse peatükki.<br />
<strong>Lapse</strong> üheks põhiõiguseks on õigus mõlemale vanemale, mistõttu uuriti laste pereelu – vaadati,<br />
kellega lapsed koos elavad <strong>ja</strong> kui sagedased on laste suhted nende vanematega, kellega nad koos ei<br />
ela. Lisaks sellele, et laste <strong>ja</strong>oks on oluline, et tal oleks olemas mõlemad vanemad ning<br />
suhtlusvõimalused mõlema vanemaga, on oluline ka suhete kvaliteet, mistõttu vaadati ka seda, kui<br />
sageli <strong>ja</strong> milliseid tegevusi lapsed oma emade <strong>ja</strong> isadega koos teevad. See teema on seotud ka<br />
vanemlusstiilidega ning sellega, kuivõrd vanemad annavad lastele ruumi ise oma elu korraldada <strong>ja</strong><br />
a<strong>ja</strong>kasutuse üle otsustada, kuivõrd püütakse laste elu kontrollida. Vaadataksegi seda, kui hõivatud on<br />
laste päevad <strong>ja</strong> kuivõrd nad ise saavad tegeleda nende as<strong>ja</strong>dega, mida soovivad.<br />
Uuriti ka laste hinnanguid oma vanemate vanemlusstiilidele ehk sellele, mil viisil laste silme läbi nende<br />
vanemad neid kasvatavad, samuti saame teada, milliseid distsiplineerimisviise kasutatakse.<br />
4.1. <strong>Laste</strong> suhted lahuselavate vanematega<br />
<strong>Lapse</strong> üheks põhiõiguseks on õigus mõlemale vanemale. Ühiskonnas, kus suhted <strong>ja</strong> perekonnad<br />
purunevad ning paljud vanemad kasvatavad oma lapsi üksi, on oluline vaadata, milline on see olukord<br />
laste vaatenurgast. Kasearu <strong>ja</strong> Rootalu (2011) on väl<strong>ja</strong> toonud, et perekonnasüsteem on tervik <strong>ja</strong> ei<br />
saa vaadata lihtsalt kahe indiviidi (st lapse <strong>ja</strong> ühe vanema) omavahelist suhet, vaid oluline on terve<br />
suhete võrgustik. Seepärast vaadati ka uuringus erinevaid perekonnavorme <strong>ja</strong> laste suhteid<br />
pereliikmetega.<br />
Järgnevalt selgitatakse väl<strong>ja</strong>, kellega koos lapsed elavad <strong>ja</strong> kui palju on neid lapsi, kellel on neist lahus<br />
elavaid vanemaid. Seejärel vaadatakse, kui sageli lapsed oma lahuselavate vanematega kohtuvad ning<br />
kas nad on sellise kohtumissagedusega rahul.<br />
4.1.1. <strong>Laste</strong> perepilt<br />
<strong>Laste</strong>lt küsiti, milline on nende pere koosseis ning paluti etteantud loetelust märkida ära kõik<br />
inimesed, kes elavad nendega koos ühes kodus. Nagu eeldada võiski, on laste perepildid väga<br />
erinevad ning teinekord oli lastel keeruline kir<strong>ja</strong> panna, milline on nende perekoosseis. Tänapäeva<br />
perekonnatüübid on erinevad ning esineb ka näiteks selliseid perekonnavorme, kus laps veedab pool<br />
aega ema <strong>ja</strong> kasuisaga ning teise poole aega isa <strong>ja</strong> kasuemaga. Kui palju selliseid perekondi on,<br />
käesolev <strong>monitooring</strong> siiski hinnata ei võimalda.<br />
<strong>Laste</strong> küsitlus kinnitas, et suur osa lapsi ei ela koos oma mõlema vanemaga. Peaaegu kõik lapsed<br />
elavad koos oma emaga (93%), isa elab seevastu oluliselt vähemate laste peredes (65%). Lisaks<br />
bioloogilistele vanematele elas 13% lastest koos kasuisaga, võõrasisaga või ema elukaaslasega <strong>ja</strong> 2%<br />
koos kasuema, võõrasema või isa elukaaslasega (joonis 31). Mitme põlvkonna perekondi on suhteliselt<br />
vähe: 12% lastest nimetas, et elavad koos vanaema <strong>ja</strong> 5% vanaisaga.<br />
47
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 31. LASTE PERELIIKMED, VASTAVAT PERELIIGET MAININUD LASTE OSAKAAL (%)<br />
ema<br />
93<br />
isa<br />
65<br />
vend või vennad<br />
47<br />
õde või õed<br />
44<br />
kasuisa/võõrasisa/ema elukaaslane<br />
13<br />
vanaema<br />
12<br />
veel mõni inimene<br />
6<br />
vanaisa<br />
5<br />
kasuema/võõrasema/isa elukaaslane<br />
2<br />
ma elan lastekodus<br />
1<br />
0 25 50 75 100<br />
Mõlema bioloogilise vanemaga koos elas 62% vastanud lastest. 14% laste pere koosnes ühest<br />
bioloogilisest vanemast <strong>ja</strong> ühest kasuvanemast ning 21% lastest elas vaid koos ühe vanemaga, kelleks<br />
reeglina oli ema (91% üksikvanematest) (joonis 32). 25% lastest ütles, et neil on isa, kes elab temast<br />
lahus, 2% lastest ütles, et ema elab temast eraldi ning 3% lastel elavad mõlemad vanemad mu<strong>ja</strong>l –<br />
valimis oli ka asenduskodulapsi, kasuvanemate, vanavanemate või muude sugulastega koos elavaid<br />
lapsi.<br />
JOONIS 32. MILLISES PERES LAPSED KASVAVAD? OSAKAAL LASTEST (%)<br />
75<br />
62<br />
50<br />
25<br />
21 19<br />
14<br />
0<br />
üksinda last<br />
kasvatava<br />
vanema peres<br />
s.h. üksikema<br />
peres<br />
2<br />
s.h. üksikisa<br />
peres<br />
mõlema<br />
bioloogilise<br />
vanemaga peres<br />
kasuvanema <strong>ja</strong><br />
päris vanemaga<br />
peres<br />
<strong>Laste</strong>lt küsiti vanemate kohta ka seda, kas <strong>ja</strong> kus nad töötavad. Paluti vastata nii emade, isade kui ka<br />
kasuisade <strong>ja</strong> kasuemade kohta, kui need lapsel olemas on. Selgus, et laste sõnul töötab suurem osa<br />
vanemaid Eestis. Emadest ei tööta 11%, isadest 4%. Välismaal töötas 14% isadest, 2% emadest <strong>ja</strong><br />
kasuisadest 16% (joonis 33).<br />
48
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 33. ISA, EMA JA KASUISA TÖÖHÕIVE, NENDE LASTE OSAKAAL, KELLEL VASTAV VANEM ON OLEMAS (%)<br />
isa<br />
14<br />
2<br />
79<br />
4 1<br />
ema<br />
21<br />
86<br />
11<br />
1<br />
kasuisa<br />
16<br />
5<br />
72<br />
7<br />
1<br />
0 25 50 75 100<br />
töötab välismaal/käib välismaal tööl<br />
nii eestis kui välismaal<br />
töötab eestis<br />
ta ei töötagi praegu<br />
ma ei tea<br />
4.1.2. Kohtumine lahus elavate vanematega<br />
Kuigi eelnevalt oli näha, et kõik lapsed ei ela koos oma ema või isaga, ei tähenda see alati seda, et<br />
nende laste elus eemalelavat vanemat ei olegi. ÜRO lapse õiguste konventsiooni kohaselt on lapsel,<br />
kes on lahutatud ühest või mõlemast vanemast, õigus säilitada regulaarsed isiklikud suhted <strong>ja</strong> otsene<br />
kontakt mõlema vanemaga, kui see ei ole lapse huvidega vastuolus 6 .<br />
Et uurida laste suhteid oma eemalelava vanemaga, küsiti esmalt lastelt, kas neil on ema või isa, kes<br />
elab kusagil mu<strong>ja</strong>l, mitte koos temaga (vanemad võivad olla ka näiteks teadmata või surnud). Veerand<br />
lastest (25%) vastas, et neil on isa, kes elab kusagil mu<strong>ja</strong>l <strong>ja</strong> mitte koos nendega. 2% lapsi ei elanud<br />
koos oma emaga ning 3% lastest ei elanud koos kummagi vanemaga (joonis 34).<br />
JOONIS 34. LAPSED, KELLE ISA, EMA VÕI MÕLEMAD VANEMAD EI ELA KOOS LAPSEGA. LASTE OSAKAAL (%)<br />
isa<br />
mõlemad, ema <strong>ja</strong> isa<br />
ema<br />
2<br />
3<br />
25<br />
0 5 10 15 20 25 30<br />
Kuivõrd iga nel<strong>ja</strong>s laps ütles, et neil on isa, kes elab temast lahus, vaadeldi kuivõrd sageli lapsed<br />
kohtuvad oma lahuselava isaga. Küsitlustulemused näitavad, et ilmselgelt on isata perekondade<br />
praktika väga erinev <strong>ja</strong> on nii selliseid peresid, kus laps näeb oma isa iga päev (3%), kui ka neid, kes ei<br />
näe oma isa kunagi (20%) (joonis 35). Vähemalt korra või paar nädalas kohtub oma lahuselava isaga<br />
24% lastest <strong>ja</strong> 26% lastest kohtub isaga kord kuus. On ka neid, kes kohtuvad vaid kord aastas (12%) või<br />
veel harvem (5%). Igapäevaselt või vähemalt paar korda nädalas kohtuvad oma lahuselavate isadega<br />
vähesed ehk alla veerandi lastest.<br />
6 ÜRO lapse õiguste konventsioon, artikkel 9, punkt 3.<br />
49
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 35. VASAKUL: KUI SAGELI KOHTUD OMA LAHUSELAVA ISAGA. PAREMAL: KAS KOHTUD OMA LAHUS ELAVA<br />
ISAGA PIISAVALT? OSAKAAL LASTEST, KELLE ISA EI ELA KOOS NENDEGA (%)<br />
5<br />
12<br />
20<br />
26<br />
3<br />
20<br />
14<br />
peaaegu iga<br />
päev<br />
vähemalt paar<br />
korda nädalas<br />
vähemalt üks<br />
kord nädalas<br />
vähemalt kord<br />
kuus<br />
mõni kord<br />
aastas<br />
harvem<br />
mitte kunagi<br />
4<br />
15<br />
54<br />
28<br />
kohtun<br />
piisavalt<br />
sageli<br />
tahaksin<br />
sagedamini<br />
kohtuda<br />
tahaksin<br />
kohtuda<br />
harvem<br />
ei taha<br />
üldse<br />
kohtuda<br />
<strong>Laste</strong>lt küsiti ka, kas nad on rahul sellega, kui sageli nad oma isa näevad <strong>ja</strong> üle poole nendest lastest,<br />
kelle isa ei ela koos nendega, sooviks tegelikult kohtuda sagedamini (54%). Samas oli ka neid, kes ei<br />
sooviks üldse kohtuda (15%) <strong>ja</strong> neid, kes tahaks kohtuda harvem (3%). Vaid 28% nendest lastest, kelle<br />
isa ei elanud nendega koos, oli rahul sellega, kui sageli vanemaga kohtutakse.<br />
8.–12. klassi laste käest küsiti ka, kas lapse õiguste hulka kuulub lapse õigus säilitada isiklikud suhted<br />
<strong>ja</strong> kontakt vanemaga, kui ta on lahus ühest või mõlemast vanemast. <strong>Laste</strong>st 85% teadis, et see on<br />
lapse õigus. 4% aga arvas, et ei ole ning 11% lastest ei osanud öelda.<br />
4.1.3. Kokkuvõte<br />
Küsitlusest selgus, et laste perekoosseisud on väga erinevad ning suur osa lapsi elab koos vaid ühe<br />
oma bioloogilise vanemaga. Suurem osa lastest (93%) elab koos oma bioloogilise emaga, kuid<br />
bioloogilise isaga koos elab vaid 65% lastest. Paljudel juhtudel on küll vanema rolli täitma tulnud uus<br />
inimene ning lastel on kasuisasid-emasid, kuid vaatamata sellele on oluline, et laps saaks säilitada oma<br />
suhte ka bioloogiliste vanematega. Kokku puudutab see teema 30% lapsi, kellel kas üks vanematest<br />
või mõlemad ei ela koos nendega, vaid elavad kusagil mu<strong>ja</strong>l.<br />
25% laste bioloogiline isa ei ela koos lapsega. Küsitlus näitas, et see, kui sageli lahuselava isaga<br />
suheldakse, varieerub märkimisväärselt. On nii neid, kes kohtuvad peaaegu igapäev (3%) või vähemalt<br />
paar korda nädalas (20%), kuid on ka neid, kes ei kohtu mitte kunagi (20%). Olukord ei ole suurema<br />
osa nende laste <strong>ja</strong>oks rahuldav – kuigi 28% lastest leiab, et nad kohtuvad oma lahuselava isaga<br />
piisavalt sageli, sooviksid siiski üle poole lastest kohtuda sagedamini.<br />
50
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
4.2. <strong>Lapse</strong> aeg <strong>ja</strong> tegevused koos vanematega<br />
Lisaks sellele, et laste <strong>ja</strong>oks on oluline, et tal oleks olemas mõlemad vanemad ning suhtlusvõimalused<br />
mõlema vanemaga, on oluline ka kvaliteet. <strong>Lapse</strong>vanemad võivad oma lastega palju aega koos veeta,<br />
kuid kvaliteetseimaks võib pidada sellist aega, kui lapsevanem <strong>ja</strong> laps võtavad koos ette midagi sellist,<br />
mis valmistab rõõmu mõlemale osapoolele ning mõlemad osapooled pühendavad sellele tegevusele<br />
aega.<br />
Positiivse <strong>vanemluse</strong> põhimõte on kasvatada lapsed üles positiivses õhkkonnas ning pakkuda lastele<br />
turvalist lapsepõlve. Vanemlus peab olema hoolitsev, tunnustav, suunav <strong>ja</strong> lastele enesekindlust<br />
andev. Selle kõige tagamise eelduseks on lapsevanemate aeg lastele ning see, mil viisil lapsed <strong>ja</strong><br />
vanemad oma aega koos veedavad. Seda uuriti <strong>monitooring</strong>us mitme nurga alt.<br />
4.2.1. <strong>Lapse</strong> aeg vanematega<br />
Esmalt küsiti 8.–12. klass laste käest, kas nad tunnevad, et emal või isal pole nende <strong>ja</strong>oks aega<br />
(nooremate laste ankeedis seda küsimust polnud). Seejärel uuriti laste <strong>ja</strong> vanemate ühistegevuste<br />
sagedust ning teiseks keskmeks oli lapse <strong>ja</strong> vanemate suhtlemise sagedus <strong>ja</strong> sisu. Teisisõnu uuriti, kas<br />
<strong>ja</strong> millistel teemadel lapsed oma vanematega räägivad.<br />
Suurem osa lastest (84%) ei ole nõus väitega, et nende emal või kasuemal ei oleks nende <strong>ja</strong>oks<br />
piisavalt aega. Vanemate a<strong>ja</strong>puudust tunneb 16% lastest (täiesti või pigem nõus väitega). Isa või<br />
kasuisa osas nõustutakse mõnevõrra rohkem (22%), et nendel pole laste <strong>ja</strong>oks piisavalt aega (joonis<br />
36).<br />
JOONIS 36. EMAL VÕI ISAL EI OLE MINU JAOKS PIISAVALT AEGA (%)<br />
Isal/kasuisal ei ole minu <strong>ja</strong>oks piisavalt aega<br />
47<br />
31<br />
13<br />
9<br />
Emal/kasuemal ei ole minu <strong>ja</strong>oks piisavalt aega<br />
55<br />
29<br />
11<br />
5<br />
0 25 50 75 100<br />
Üldse ei ole nõus Pigem ei ole nõus Pigem nõus Täiesti nõus<br />
Tüdrukud tunnetavad poistest mõnevõrra rohkem seda, et isal/kasuisal või emal/kasuemal pole<br />
nende <strong>ja</strong>oks aega. Kui poistest on täiesti või pigem nõus, et emal pole nende <strong>ja</strong>oks piisavalt aega,<br />
kokku 12%, siis tüdrukutest 20%. 18% poistest <strong>ja</strong> 24% tüdrukutest on täiesti nõus või pigem nõus, et<br />
isal pole laste <strong>ja</strong>oks piisavalt aega.<br />
Seejärel küsiti kõigilt lastelt (s.t. 4.–12. klass), kui sageli võtavad nad koos vanematega ette midagi<br />
toredat (näiteks käivad koos kinos, <strong>ja</strong>lutavad, matkavad, meisterdavad <strong>ja</strong> mängivad koos, külastavad<br />
sugulasi, teevad koos sporti). Kuivõrd tuleb arvestada, et peretüübid on erinevad ning suhtlussagedus<br />
<strong>ja</strong> -viis ema <strong>ja</strong> isaga, aga ka kasuema-kasuisaga võib olla erinev, küsiti kõigi nel<strong>ja</strong> kohta eraldi.<br />
Ühistegevused vanematega ei ole paljude laste <strong>ja</strong>oks kuigi sagedased. Emadega võtab vähemalt kord<br />
nädalas või sagedamini ette midagi toredat 45% <strong>ja</strong> isadega 35% lastest, mis tähendab, et kõik<br />
ülejäänud lapsed võtavad vanematega koos midagi toredat ette harvem kui kord nädalas. Harvemini<br />
kui kord kuus võtab emaga koos midagi toredat ette iga viies laps (21%) <strong>ja</strong> isadega iga nel<strong>ja</strong>s (25%). On<br />
51
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
ka selliseid lapsi, kelle vanemad nendega kunagi midagi koos ette ei võta (5% emade <strong>ja</strong> 8% isadega)<br />
(joonis 37). Üldiselt tuli <strong>monitooring</strong>ust väl<strong>ja</strong>, et emadega võetakse oluliselt sagedamini midagi<br />
toredat ette kui isadega.<br />
Need, kes elavad koos kasuvanematega, andsid hinnangu oma ettevõtmiste kohta koos<br />
kasuvanematega. Iga viies laps (21%), kes elab koos kasuisaga, ei võta temaga koos mitte kunagi<br />
midagi sellist toredat ette nagu küsimuses väl<strong>ja</strong> pakutud.<br />
JOONIS 37. KUI SAGELI VÕTAD VABAL AJAL KOOS VANEMATEGA MIDAGI TOREDAT ETTE, NÄITEKS KÄITE KINOS,<br />
JALUTATE, MATKATE, MEISTERDATE JA MÄNGITE KOOS, KÜLASTATE SUGULASI, TEETE KOOS SPORTI? (%)<br />
isaga<br />
5<br />
11<br />
19<br />
33<br />
25<br />
8<br />
emaga<br />
7<br />
15<br />
23<br />
29<br />
21<br />
5<br />
kasuisaga<br />
3<br />
4<br />
18<br />
27<br />
27<br />
21<br />
0 25 50 75 100<br />
peaaegu iga päev vähemalt paar korda nädalas vähemalt kord nädalas<br />
vähemalt kord kuus harvemini, kui kord kuus mitte kunagi<br />
Vaadates lapsi klassiastmete kaupa, on täheldatav selge trend – mida noorem on laps, seda<br />
sagedamini ta vanematega midagi toredat koos ette võtab. Eriti kehtib see ema kohta, kellega koos<br />
võtab midagi vähemalt kord kuus ette 60% noorematest (4.– 6. klassi) lastest, samas kui klassiaste<br />
vanemate puhul on see osakaal 39% ning kõige vanemate ehk gümnaasiumi või keskkooli õpilaste<br />
puhul 35% (joonis 38). Ka isasid puudutavate vastuste puhul on näha sarnast trendi, kuid ka kõige<br />
väiksemate puhul jääb toredate as<strong>ja</strong>de koostegemine märkimisväärselt harvemaks kui emade puhul.<br />
4.–6. klassi lastest 41% teeb vähemalt kord nädalas või sagedamini midagi toredat koos oma isaga,<br />
7.– 9. klassi lastest vastavalt 25% <strong>ja</strong> 10.–12. klassi lastest 23%. Kasuisaga võetakse midagi toredat ette<br />
mõnevõrra harvem kui päris isadega. Kasuemadega koos elavaid lapsi on nii vähe, et suhtlust nendega<br />
ei ole võimalik täpsemalt uurida.<br />
52
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 38. KUI SAGELI VÕTAD VABAL AJAL KOOS VANEMATEGA MIDAGI TOREDAT ETTE, NÄITEKS KÄITE KINOS,<br />
JALUTATE, MATKATE, MEISTERDATE JA MÄNGITE KOOS, KÜLASTATE SUGULASI, TEETE KOOS SPORTI? KOOLIASTME<br />
JÄRGI (%)<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
26<br />
20<br />
14<br />
4.-6.<br />
klass<br />
21<br />
22<br />
13<br />
10<br />
5 3<br />
7.-9.<br />
klass<br />
10.-12.<br />
klass<br />
20<br />
13<br />
8<br />
4.-6.<br />
klass<br />
20<br />
28<br />
15<br />
18 7<br />
11<br />
4<br />
7 3<br />
4 1 1<br />
4 6<br />
7.-9. 10.-12. 4.-6. 7.-9. 10.-12.<br />
klass klass klass klass klass<br />
vähemalt kord<br />
nädalas<br />
vähemalt paar<br />
korda nädalas<br />
peaaegu iga päev<br />
emaga isaga kasuisaga<br />
Märkimisväärsed erinevused vanematega koos tegutsemises ilmnevad, kui vaadata lapse kodust keelt.<br />
Nende laste hulgas, kelle kodune keel ei ole eesti keel, on oluliselt rohkem neid, kes ema <strong>ja</strong> isaga<br />
peaaegu iga päev midagi toredat ette võtavad kui kodus eesti keelt kõnelevad lapsed. Näiteks<br />
emadega võtab igapäevaselt midagi ette 18% muukeelsetest <strong>ja</strong> 5% eestikeelsetest peredest pärit<br />
lapsed (joonis 39). Ka isade puhul ilmneb sama muster.<br />
JOONIS 39. KUI SAGELI VÕTAD VABAL AJAL KOOS VANEMATEGA MIDAGI TOREDAT ETTE, NÄITEKS KÄITE KINOS,<br />
JALUTATE, MATKATE, MEISTERDATE JA MÄNGITE KOOS, KÜLASTATE SUGULASI, TEETE KOOS SPORTI? KODUSE KEELE<br />
JÄRGI (%)<br />
75<br />
50<br />
25<br />
0<br />
21<br />
22<br />
24<br />
21<br />
18<br />
13<br />
13<br />
18<br />
10<br />
5<br />
3<br />
13<br />
eesti muu eesti muu<br />
Vähemalt kord nädalas<br />
Vähemalt paar korda nädalas<br />
Peaaegu iga päev<br />
emaga<br />
isaga<br />
Vähemalt kord nädalas või sagedamini on muukeelsete perede lastest tervelt 60% koos emaga midagi<br />
toredat ette võtmas, samas kui eestikeelsete perede lastest 42%. Isadega teeb koos vähemalt kord<br />
nädalas midagi 48% muukeelsete <strong>ja</strong> 31% eestikeelsete perede lastest. Kasuvanemate kohta ei saa<br />
järeldusi teha, kuna valimis ei olnud selleks piisavalt kasuvanemaid.<br />
53
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
4.2.2. <strong>Laste</strong> suhtlus isaga<br />
Järgmine küsimusteplokk puudutas lähemalt laste <strong>ja</strong> vanemate omavahelist suhtlemist. <strong>Laste</strong>le esitati<br />
kaheksa suhtlust kirjeldavat tegevust ning paluti hinnata, kui sageli neid tegevusi viimase kuu a<strong>ja</strong><br />
jooksul on ette tulnud ema/kasuemaga <strong>ja</strong> kui sageli isa/kasuisaga.<br />
Vaadates esmalt laste vastuseid isa või kasuisa kohta, selgus, et päris suur osa lapsi räägib<br />
igapäevaselt isaga niisama juttu. 45% lastest vastas, et nad a<strong>ja</strong>vad isaga niisama juttu iga päev, 21%<br />
a<strong>ja</strong>s isaga juttu vähemalt paar korda nädalas (joonis 40). Samuti räägivad lapsed pea iga päev (35%)<br />
või vähemalt paar korda nädalas (22%) isaga sellest, kuidas lapsel koolis läheb. Kõige harvemini aga<br />
isaga tülitsetakse või vaieldakse eriarvamuste üle – 34% lastest tülitseb ning 21% lastel tuleb harvem<br />
kui kord kuus ette eriarvamustest tingitud vaidlusi.<br />
JOONIS 40. KUI SAGELI OLED SA VIIMASE KUU AJA JOOKSUL ISA VÕI KASUISAGA TEINUD JÄRGMIST? (%)<br />
A<strong>ja</strong>me niisama juttu<br />
5<br />
7<br />
9<br />
13<br />
21<br />
45<br />
Räägime sellest, kuidas mul koolis läheb<br />
6<br />
8<br />
13<br />
17<br />
22<br />
35<br />
Isa kiidab mind<br />
7<br />
9<br />
17<br />
22<br />
28<br />
17<br />
Räägime Eestis või maailmas toimuvast<br />
9<br />
16<br />
16<br />
22<br />
23<br />
14<br />
Arutame telesaateid, filme või raamatuid<br />
10<br />
14<br />
18<br />
22<br />
22<br />
14<br />
Isa räägib mulle oma päevast <strong>ja</strong> tegemistest<br />
11<br />
18<br />
14<br />
21<br />
19<br />
18<br />
Vaidleme, sest oleme eriarvamusel<br />
17<br />
21<br />
18<br />
16<br />
17<br />
11<br />
Tülitseme<br />
32<br />
34<br />
15<br />
9<br />
5<br />
4<br />
0 25 50 75 100<br />
Mitte kordagi Harvemini Vähemalt kord kuus<br />
Vähemalt kord nädalas Vähemalt paar korda nädalas Pea iga päev<br />
Kui vaadata eraldi poiste <strong>ja</strong> tüdrukute hinnanguid sellele, kui sageli erinevatel teemadel räägitakse, siis<br />
üldjoontes on vastused üsna sarnased. Silma hakkab see, et poisid räägivad tüdrukutest sagedamini<br />
isaga Eestis või maailmas toimuvast. 63% poistest räägib sellest vähemalt kord nädalas või sagedamini<br />
võrreldes tüdrukutega (55%). Ka telesaateid, filme või raamatuid arutavad poisid isadega sagedamini<br />
kui tüdrukud. Silma hakkab ka see, et tüdrukud ütlevad, et nad saavad isade käest sagedamini kiita kui<br />
poisid. 21% tüdrukutest <strong>ja</strong> 13% tüdrukutest märkis, et isa kiidab neid peaaegu iga päev (joonis 41).<br />
Samas kui võtta arvestuseks vähemalt kord nädalas kiita saamine, siis kokkuvõttes hindavad poisid<br />
isade käest kiitasaamist sagedamaks kui tüdrukud (kokku 71% poistest <strong>ja</strong> 66% tüdrukutest vastas, et<br />
saab kiita kas iga päev, vähemalt paar korda nädalas või vähemalt kord nädalas).<br />
54
Tüdruk<br />
Poiss<br />
Tüdruk<br />
Poiss<br />
Tüdruk<br />
Poiss<br />
Tüdruk<br />
Poiss<br />
Tüdruk<br />
Poiss<br />
Tüdruk<br />
Poiss<br />
Tüdruk<br />
Poiss<br />
Tüdruk<br />
Poiss<br />
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 41. KUI SAGELI OLED SA VIIMASE KUU AJA JOOKSUL ISA VÕI KASUISAGA TEINUD JÄRGMIST? LASTE VASTUSED<br />
SOO JÄRGI (%)<br />
100<br />
75<br />
50<br />
25<br />
0<br />
4<br />
6 4<br />
5<br />
10 8<br />
13<br />
14 14 21<br />
34 36 44<br />
46<br />
14 14<br />
18 18<br />
11 11<br />
20<br />
27 24 31<br />
21 26 20 17<br />
16 18<br />
19 24 21<br />
20<br />
16 16 21 22 19 25 19 24 20 21 19 15 15 11<br />
Tülitseme<br />
Vaidleme,<br />
sest oleme<br />
eriarvamusel<br />
Räägime<br />
Eestis või<br />
maailmas<br />
toimuvast<br />
Arutame<br />
telesaateid,<br />
filme või<br />
raamatuid<br />
Isa kiidab<br />
mind<br />
Isa räägib<br />
mulle oma<br />
päevast <strong>ja</strong><br />
tegemistest<br />
Räägime A<strong>ja</strong>me<br />
sellest, niisama juttu<br />
kuidas mul<br />
koolis läheb<br />
Vähemalt kord nädalas Vähemalt paar korda nädalas Pea iga päev<br />
Vaidlemise <strong>ja</strong> tülitsemise osas ilmnevad suured erisused lapse koduse keele järgi. <strong>Lapse</strong>d, kelle<br />
peamiseks koduseks keeleks on eesti keel, ütlevad märksa sagedamini, et nad ei vaidle ega tülitse oma<br />
vanematega mitte kunagi. Tervelt 36% eestikeelsete perede lastest leidis, et nad ei tülitse isaga mitte<br />
kunagi, samas kui vaid 7% muukeelsete perede lastest ei tülitse isaga (joonis 42).<br />
JOONIS 42. KUI SAGELI TÜLITSED VÕI VAIDLED VANEMATEGA KUNA OLETE ERIARVAMUSTEL? KODUSE KEELE JÄRGI (%)<br />
100<br />
75<br />
50<br />
25<br />
0<br />
4<br />
3<br />
8<br />
14<br />
35<br />
12 10<br />
9 15<br />
15<br />
16<br />
25 19<br />
17<br />
27<br />
22<br />
3<br />
6 9 9<br />
11 14 18<br />
22 13<br />
31<br />
36<br />
40<br />
22<br />
19<br />
19 18 25<br />
7<br />
13 18<br />
3<br />
1<br />
1<br />
eesti muu eesti muu eesti muu eesti muu<br />
Tülitseme<br />
ISAGA<br />
Vaidleme, sest<br />
oleme<br />
eriarvamusel<br />
21<br />
33<br />
15<br />
21<br />
Tülitseme<br />
EMAGA<br />
20<br />
18<br />
16<br />
24<br />
24<br />
Vaidleme, sest<br />
oleme<br />
eriarvamusel<br />
pea iga päev<br />
vähemalt paar korda nädalas<br />
vähemalt kord nädalas<br />
vähemalt kord kuus<br />
harvemini<br />
mitte kordagi<br />
Võrreldes eestikeelsete perede lastega, vaidlevad <strong>ja</strong> tülitsevad ema <strong>ja</strong> isaga peaaegu igapäevaselt<br />
tunduvalt suurem osa muukeelsete perede lastest.<br />
55
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
4.2.3. <strong>Laste</strong> suhtlus emaga<br />
Sarnaselt eelmisele küsimusele uuriti ka ema või kasuema ning lapse ühiseid tegevusi <strong>ja</strong> suhteid.<br />
Selleks küsiti lapselt, kui sageli on ta viimase kuu a<strong>ja</strong> jooksul ema või kasuemaga ette võtnud erinevaid<br />
tegevusi. Nii nagu suhtluses isaga, räägitakse emadegagi peamiselt sellest, kuidas koolis läheb (63%) <strong>ja</strong><br />
aetakse niisama juttu (63%) ning kõige harvem tülitsetakse <strong>ja</strong> vaieldakse (joonis 43). Samas tuleb<br />
tõdeda, et nende laste osakaal, kes pole ema või kasuemaga mitte kordagi tülitsenud või<br />
erimeelsustest tingitult vaielnud, on väiksem kui isade puhul. Kui mitte kordagi pole emaga tülitsenud<br />
veidi enam kui iga viies (21%) laps, siis isaga pole mitte kordagi tülitsenud peaaegu kolmandik (32%)<br />
vastanud lastest. See võib ühest küljest viidata sellele, et rohkem on peresid, kus isa või kasuisa pole<br />
ning sellest tingitult ei ole lapsel võimalust ühtegi loetletud tegevustest isaga või kasuisaga teha.<br />
Teisalt võib arvata, et lapsed on enamasti lähedasemad oma emaga ning sellest tulenevalt on ka<br />
tülitsemised või erimeelsused sagedasemad tekkima just emaga.<br />
Võrreldes isadega räägivad emad ka sagedamini oma päevast <strong>ja</strong> tegemistest (39% teeb seda pea iga<br />
päev), samas kui isadest räägib oma päevast <strong>ja</strong> tegemistest iga päev 18%. Samuti on emad varmamad<br />
kiitma lapsi vähemalt paar korda nädalas (33%) või pea iga päev (29%).<br />
JOONIS 43. KUI SAGELI OLED SA VIIMASE KUU AJA JOOKSUL EMA VÕI KASUEMAGA TEINUD JÄRGMIST? (%)<br />
Räägime sellest, kuidas mul koolis läheb<br />
12<br />
5<br />
11<br />
18<br />
63<br />
A<strong>ja</strong>me niisama juttu<br />
2 4<br />
4<br />
11<br />
17<br />
63<br />
Ema räägib mulle oma päevast <strong>ja</strong> tegemistest<br />
4<br />
7<br />
9<br />
17<br />
25<br />
39<br />
Ema kiidab mind<br />
3<br />
4<br />
11<br />
19<br />
33<br />
29<br />
Arutame telesaateid, filme või raamatuid<br />
6<br />
10<br />
14<br />
21<br />
28<br />
22<br />
Räägime Eestis või maailmas toimuvast<br />
6<br />
13<br />
14<br />
21<br />
26<br />
20<br />
Vaidleme, sest oleme eriarvamusel<br />
12<br />
21<br />
18<br />
20<br />
19<br />
11<br />
Tülitseme<br />
21<br />
34<br />
21<br />
12<br />
7<br />
5<br />
0 25 50 75 100<br />
mitte kordagi<br />
harvemini<br />
vähemalt kord kuus<br />
vähemalt kord nädalas<br />
vähemalt paar korda nädalas pea iga päev<br />
Võrreldes suhtlust emaga lapse soo lõikes, võib väl<strong>ja</strong> tuua, et tüdrukute osakaal, kes a<strong>ja</strong>vad emaga kas<br />
igapäevaselt või vähemalt paar korda nädalas juttu, on võrreldes poistega tunduvalt suurem (vastavalt<br />
89% <strong>ja</strong> 70%) (joonis 44).<br />
56
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 44. KUI SAGELI OLED SA VIIMASE KUU AJA JOOKSUL EMA VÕI KASUEMAGA TEINUD JÄRGMIST? LAPSE<br />
HINNANGUD LAPSE SOO JÄRGI (%)<br />
100<br />
75<br />
50<br />
25<br />
0<br />
5<br />
9<br />
4<br />
6<br />
11 12<br />
11<br />
19<br />
10<br />
19<br />
23<br />
18<br />
26<br />
17<br />
27 25 29 26 33<br />
34 24<br />
34<br />
22 18 21 22 21 22 17 20<br />
52 26<br />
23<br />
14<br />
28<br />
20<br />
77<br />
12<br />
7<br />
48 66 60<br />
22<br />
16<br />
19<br />
16<br />
8 14<br />
tüdruk poiss tüdruk poiss tüdruk poiss tüdruk poiss tüdruk poiss tüdruk poiss tüdruk poiss tüdruk poiss<br />
Tülitseme<br />
Vaidleme,<br />
sest oleme<br />
eriarvamusel<br />
Räägime<br />
Eestis või<br />
maailmas<br />
toimuvast<br />
Arutame<br />
telesaateid,<br />
filme või<br />
raamatuid<br />
Ema kiidab<br />
mind<br />
Ema räägib<br />
mulle oma<br />
päevast <strong>ja</strong><br />
tegemistest<br />
A<strong>ja</strong>me<br />
niisama juttu<br />
Räägime<br />
sellest,<br />
kuidas mul<br />
koolis läheb<br />
vähemalt kord nädalas vähemalt paar korda nädalas pea iga päev<br />
Samuti räägivad tüdrukud emadega tihemini sellest, kuidas neil koolis läheb. Üldiselt võib öelda, et<br />
kõiki loetletud tegevusi teevad emad tütardega sagedamini kui poegadega. Näiteks räägivad emad<br />
pea iga päev oma päevast tütardele (52%) ning teevad seda poole sagedamini kui poegadega (26%).<br />
Samuti arutavad emad tütardega igapäevaselt sagedamini maailmas toimuvaid asju ning telesaateid,<br />
filme <strong>ja</strong> raamatuid. Üldjoontes võib väl<strong>ja</strong> tuua, et isad teevad sagedamini asju poegadega ning emad<br />
tütardega.<br />
4.2.4. Kokkuvõte<br />
<strong>Laste</strong> oleviku <strong>ja</strong> tuleviku heaolu mõjutab muude as<strong>ja</strong>olude kõrval ka see, milline on laste suhte<br />
kvaliteet ning kuivõrd lapsed tunnetavad, et nende vanemad on nende <strong>ja</strong>oks alati ning tingimusteta<br />
olemas. Kvaliteetseks võib pidada sellist lapsevanema <strong>ja</strong> lapse ühiselt veedetud aega, kus lapsevanem<br />
<strong>ja</strong> laps võtavad koos ette midagi sellist, mis valmistab rõõmu mõlemale osapoolele ning mõlemad<br />
osapooled pühendavad sellele tegevusele aega.<br />
Suurem osa lapsi ei arva, et nende emal või kasuemal ei ole nende <strong>ja</strong>oks piisavalt aega (16% laste<br />
vastused viitasid sellele, et emal või kasuemal pole piisavalt aega). Isade puhul on aga aeg veidi<br />
defitsiitsem <strong>ja</strong> veidi üle viiendiku (22%) lastest tunnevad, et isal pole nende <strong>ja</strong>oks piisavalt aega. Ka<br />
ühistegevused vanematega pole paljude laste <strong>ja</strong>oks väga sagedased. Emaga võtab vähemalt kord<br />
nädalas või sagedamini ette midagi toredat 45% <strong>ja</strong> isadega 35% lastest. Seega ülejäänud lapsed<br />
võtavad vanematega koos midagi toredat ette harvemini kui kord nädalas. Kuna tervelt 25% lastest ei<br />
ela koos oma isaga, siis on ilmselt see üks põhjus, miks isaga harvem toredaid tegevusi tehes aega<br />
koos veedetakse. Uuringus lähtuti sellest, et nii ema kui isa on lapse <strong>ja</strong>oks olulised, sõltumata sellest,<br />
kas nad elavad lapsega koos või mitte. Seetõttu küsiti isa <strong>ja</strong> emaga koos a<strong>ja</strong> veetmise kohta ka nendelt<br />
lastelt, kelle vanem elab lapsest lahus.<br />
Võrreldes laste suhtlust <strong>ja</strong> erinevaid tegemisi isaga, selgus, et kuigi suur osa lastest ei võta<br />
igapäevaselt midagi koos ette, siis niisama juttu räägitakse isaga igapäevaselt (45% lastest) või<br />
iganädalaselt (24%) küll. Samuti vesteldakse isaga igapäevaselt (35%) või –nädalaselt (22%) sellest,<br />
kuidas lapsel koolis läheb. Ka emaga räägitakse peamiselt sellest, kuidas koolis läheb <strong>ja</strong> aetakse<br />
57
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
niisama juttu, kuid oluliselt suurem osa lastest räägib emaga iga päev – nii kooli teemadel kui ka<br />
niisama räägib emaga 63% lastest iga päev. Emad räägivad ka isadest sagedamini oma päevast <strong>ja</strong><br />
tegemistest (39% vs 18%) ning emad kiidavad oma lapsi sagedamini kui isad. Samas tuleb emaga ette<br />
rohkem tülisid kui isaga ning kui mitte kordagi pole emaga tülitsenud veidi enam kui iga viies (21%)<br />
laps, siis isaga pole mitte kordagi tülitsenud peaaegu kolmandik (32%) vastanud lastest. Põhjus võib<br />
ühest küljest olla selles, et nel<strong>ja</strong>ndikul lastest pole isa, kes elaks nendega koos <strong>ja</strong> osaleks seeläbi ka<br />
igapäevaselt lapse elus, teisalt võib arvata, et ema <strong>ja</strong> lapse tihedam suhtlus viib ka sagedamini<br />
tülitsemise või erimeelsuseni.<br />
Küsitlustulemused näitasid ka, et lapsevanemate suhtlussagedus lapsega sõltub osalt ka sellest, kas<br />
tegu on poisi või tüdrukuga. Üldiselt suhtlesid nii emad kui isad tütardega mõnevõrra rohkem kui<br />
poegadega. Samas, nagu selgus, tunnetavad tüdrukud poistest mõnevõrra rohkem ka seda, et<br />
isal/kasuisal või emal/kasuemal pole nende <strong>ja</strong>oks piisavalt aega. Seega võib järeldada, et tüdrukute<br />
tähelepanuva<strong>ja</strong>dus on mõnevõrra suurem kui poeglaste oma ning see võib olla ka põhjus, miks emad<br />
<strong>ja</strong> isad tütardele rohkem tähelepanu pööravad.<br />
58
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
4.3. Vanemlusstiilid <strong>ja</strong> distsiplineerimine<br />
<strong>Lapse</strong>vanemad võivad oma lastega suhelda ning neid kasvatada väga erineval viisil. Seda, kuidas <strong>ja</strong><br />
milliste põhimõtete järgi lapsevanemad oma lapsi kasvatavad, nimetatakse vanemlusstiiliks.<br />
Vanemate vanemlusstiilil on oluline roll laste heaolu tagamiseks, sotsiaalse kompetentsuse,<br />
akadeemilise soorituse, psühhosotsiaalse arengu tagamiseks <strong>ja</strong> probleemse käitumise vähendamiseks.<br />
See, kuidas täiskasvanud suhtuvad lastesse <strong>ja</strong> nende suhtes käituvad, mõjutab <strong>ja</strong> kujundab ka laste<br />
arusaama neist endist, oma võimetest, kompetentsusest, õigustest, kohustustest <strong>ja</strong> rollidest (Johnny<br />
2006, James & James 2008, Morine 2000).<br />
Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee on sõnastatud positiivse <strong>vanemluse</strong> põhimõtted, mida võiksid<br />
vanemad oma laste kasvatamise järgida. Nende soovituste kohaselt tähendab positiivne vanemlus<br />
vanemlikku käitumist, mille puhul arvestatakse igati lapse huvidega ning mis on hoolitsev <strong>ja</strong><br />
enesekindlust andev, vägivallavaba, tunnustav <strong>ja</strong> suunav, seades piire lapse täieliku arengu<br />
soodustamiseks. 7 Monitooringuga seati eesmärgiks saada infot selle kohta, millisel viisil laste<br />
hinnangul nende vanemad neid kasvatavad ning näha, milliseid vanemlusstiile Eestis järgitakse.<br />
Vanemlusstiilidega <strong>ja</strong> lapse õigustega perekonna kontekstis on setud ka viisid, kuidas lapsevanemad<br />
lapsi distsiplineerivad. Viise laste karistamiseks <strong>ja</strong> distsiplineerimiseks on väga erinevaid <strong>ja</strong><br />
<strong>monitooring</strong>us palutigi laste hinnanguid sellele, milliseid viise nende vanemad kasutavad. Eriti pakub<br />
huvi füüsilise karistamise kasutamine, mis lapse õigustega seoses on mitmetes riikides seadusega<br />
keelatud 8 . Vägivallavaba kasvatus on ka positiivse <strong>vanemluse</strong> üheks olulisemaks põhimõtteks.<br />
4.3.1. Vanemlusstiilid<br />
Kir<strong>ja</strong>nduse põh<strong>ja</strong>l eristatakse nel<strong>ja</strong> tüüpi vanemlusstiili (Maccoby & Martin, 1983): autoritaarset,<br />
autoriteetset, järelandlikku, mittepühendunud. Seda, kuivõrd laste vanemad laste hinnangul käituvad<br />
sellisel viisil, mis erinevaid vanemlusstiile ka<strong>ja</strong>stavad, <strong>monitooring</strong>us ka uuriti. Küsitluses sõnastati iga<br />
vanemlusstiili iseloomustamiseks kir<strong>ja</strong>nduse põh<strong>ja</strong>l kaks väidet, mille kohta paluti vasta<strong>ja</strong>tel anda<br />
hinnang, kuivõrd nad väitega nõustuvad või ei nõustu (joonis 45). Järgnevalt antakse ülevaade iga<br />
vanemlusstiili olemusest ning sellest, kuivõrd levinud on laste hinnangul erinevaid vanemlusstiile<br />
kirjeldavad praktikad.<br />
AUTORITEETNE VANEMLUSSTIIL<br />
Autoriteetsed vanemad on laste suhtes nii nõudlikud kui ka vastutulelikud. Nad jälgivad <strong>ja</strong> annavad<br />
teadlikult edasi selgeid käitumisjuhiseid oma lastele ning selgitavad oma nõudmiste tagamaid. Nende<br />
distsiplineerimismeetodid on pigem toetavad, andestavad kui karistavad. Nad soovivad, et ka nende<br />
lapsed oleksid nii enesekindlad kui ka sotsiaalselt vastutavad, koostööaltid ning enesedistsipliiniga<br />
(Baumrind, 1991). Autoriteetse vanemlusstiiliga saavutatakse kõige paremini sotsiaalselt<br />
7 Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovitus Rec(2006)19 liikmesriikidele positiivse lastekasvatuse toetamise<br />
poliitika kohta: http://www.sm.ee/tegevus/lapsed-<strong>ja</strong>pere/<strong>vanemluse</strong> toetamis.html<br />
8 Füüsiline karistamine puudutab nt ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklit 37, mille järgi peab kindlustama, et laps ei<br />
satuks piinamise või mõne muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistuse ohvriks. Eesti lastekaitse<br />
seaduses puudutab karistamist §31, mille järgi on lubamatu lapse alavääristamine, hirmutamine või karistamine viisil,<br />
mis valmistab talle piina, tekitab talle kehalisi kahjustusi või ohustab kuidagi teisiti tema vaimset või kehalist tervist.<br />
59
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
vastutustundlikud lapsed, ilma et piiratakse nende autonoomiat <strong>ja</strong> individuaalsust (Kerr et al. 2003).<br />
Seega on autoriteetne vanemlusstiil selline, mis loob kõige paremad eeldused lapse osalemise <strong>ja</strong><br />
autonoomiaga seotud õiguste tagamiseks perekonnas. Samuti järgivad autoriteetset stiili<br />
iseloomustavad arusaamad kõige paremini positiivse <strong>vanemluse</strong> põhimõtteid. Seda stiili<br />
iseloomustasid <strong>monitooring</strong>us kaks väidet, millega lapsed said kas nõustuda või mitte (skaalal täiesti<br />
nõus, pigem nõus, pigem ei ole nõus, üldse ei ole nõus):<br />
<br />
“Vanemad selgitavad <strong>ja</strong> põhjendavad mulle oma nõudmisi“<br />
<br />
“Vanemad suhtuvad hästi sellesse, kui ma teen ise otsuseid”<br />
Suurem osa lapsi on täiesti või pigem nõus mõlema autoriteetset vanemlusstiili kirjeldava väitega<br />
(78% esimese <strong>ja</strong> 70% teisega) (joonis 45). Seega suurema osa laste hinnangutel kogevad nad<br />
vanemlust, mida võib nimetada autoriteetseks ning mis peaks soodustama laste osaluse <strong>ja</strong><br />
autonoomiaga seotud õiguste tagamist. Teisalt aga on üsna suur ka nende laste osakaal, kes nende<br />
väidetega ei nõustunud üldse või pigem ei nõustunud (vastavalt 22% <strong>ja</strong> 30% vastavalt), mis viitab<br />
sellele, et viiendik lapsi elab peredes, kus vanemad ei selgita <strong>ja</strong> ei põhjenda oma nõudmisi lapsele ning<br />
pea kolmandik lapsi sellistes peredes, kus vanemad ei suhtu laps otsuste tegemisse hästi.<br />
AUTORITAARNE VANEMLUSSTIIL<br />
Autoritaarsed vanemad on laste suhtes kõrgete nõudmistega ning mitte eriti vastutulelikud. <strong>Laste</strong>lt<br />
oodatakse vanemate poolt paika pandud rangete reeglite järgimist. Reeglite mitte-järgimise<br />
tulemuseks on karistamine ning lapsevanemad ei pea va<strong>ja</strong>likuks selgitada, millised on mingite reeglite<br />
põhjused (Cherry, 2011). Seega võib seda vanemlusstiili pidada lapse õiguste lapse osalusega seotud<br />
õiguste kaitsmisel kõige ebasoovitavamaks, kuna selliseid põhimõtteid järgivad vanemad eeldavad<br />
reeglite <strong>ja</strong> korralduste vaikimisi järgimist, pole seda vanemlusstiili viljelevad vanemad avatud<br />
diskussioonideks <strong>ja</strong> arvamusavaldusteks. Seda stiili iseloomustas ankeedis samuti kaks väidet:<br />
<br />
„Vanemad nõuavad, et kuulaksin nende sõna vastu vaidlemata“<br />
<br />
„Vanemad püüavad kontrollida kõike, mis ma teen“<br />
Esimese väitega nõustub täiesti või pigem 67% lastest ning teisega 44%. Seega täheldab suur osa lapsi<br />
oma vanemates autoritaarse vanemlusstiili märke, mis võib olla aga takistuseks lapse õiguste<br />
tagamisel.<br />
JÄRELEANDLIK VANEMLUSSTIIL<br />
Järeleandlikud vanemad on laste suhtes pigem vastutulelikud ning vähenõudlikud. Nad on<br />
mittetraditsioonilised <strong>ja</strong> leebed, ning ei nõua täiskasvanulikku käitumist oma lastelt. Sellised vanemad<br />
lubavad lastele mõningal määral enesedistsipliini <strong>ja</strong> nad väldivad vastandumist. (Baumrind, 1991, lk<br />
62). Järeleandlikud vanemad on hoolitsevad <strong>ja</strong> kommunikatiivsed oma lastega, sageli on nende<br />
eesmärk olla pigem sõber kui lapsevanem (Cherry, 2011). Järeleandliku vanemlusstiili<br />
iseloomustamiseks olid ankeedis samuti kaks väidet:<br />
<br />
„Saan alati oma tahtmise“<br />
<br />
„Vanemad ei sea mulle piiranguid või reegleid“<br />
54% lastest olid täiesti või pigem nõus sellega, et nad saavad alati oma tahtmise ning 48% lastest<br />
sellega, et vanemad ei sea neile piiranguid või reegleid. Seega näevad ligikaudu pooled lapsed oma<br />
vanemate vanemlusstiilides ka järelandliku vanemlusstiili jooni.<br />
60
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 45. LASTE HINNANGUD OMA VANEMATE VANEMLUSSTIILIDE KOHTA (%)<br />
AUTORITEETNE<br />
Vanemad suhtuvad hästi sellesse, kui teen ise<br />
otsuseid<br />
Vanemad selgitavad <strong>ja</strong> põhjendavad mulle oma<br />
nõudmisi<br />
4<br />
7<br />
19<br />
23<br />
44<br />
51<br />
34<br />
19<br />
AUTORITAARNE<br />
Vanemad nõuavad, et kuulaksin nende sõna vastu<br />
vaidlemata<br />
6<br />
27<br />
44<br />
23<br />
Vanemad püüavad kontrollida kõike, mis ma teen<br />
18<br />
39<br />
29<br />
15<br />
JÄRELEANDLIK<br />
Saan alati oma tahtmise<br />
3<br />
42<br />
49<br />
5<br />
Vanemad ei sea mulle piiranguid või reegleid<br />
10<br />
42<br />
37<br />
11<br />
MITTEPÜHENDUNUD<br />
Mu vanemad arvavad, et minuga ei ole mõtet<br />
rääkida, sest ma ei saa nagunii aru<br />
Vanemad suhtlevad minuga ainult käske <strong>ja</strong> korraldusi<br />
<strong>ja</strong>gades<br />
59<br />
26 10 5<br />
66<br />
25 7 2<br />
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100<br />
üldse ei ole nõus pigem ei ole nõus pigem nõus täiesti nõus<br />
MITTEPÜHENDUNUD VANEMLUSSTIIL<br />
Mittepühendunud vanemad on madalate nõudmistega <strong>ja</strong> ka vastutulelikud oma lastele. Samuti ei<br />
suhtle sellised vanemad oma lastega kuigi palju. Kuigi sellised vanemad võivad täita laste<br />
elementaarseid va<strong>ja</strong>dusi, on nad üldiselt kauged oma lapse elus ning nende suhted ei ole kuigi<br />
lähedased. Selle vanemlusstiili iseloomustamiseks on valitud kaks väidet:<br />
<br />
„Vanemad arvavad, et minuga ei ole mõtet rääkida, sest ma ei saa nagunii aru“<br />
<br />
„Vanemad suhtlevad minuga ainult käske <strong>ja</strong> korraldusi <strong>ja</strong>gades“<br />
Nende väidetega nõustub võrreldes teiste vanemlusstiilidega kõige väiksem osa lapsi. Vaid 15% lapsi<br />
oli täiesti või pigem nõus esimese väitega ning 9% teise väitega. Seega võib öelda, et laste hinnangute<br />
järgi ei ole mittepühendunud vanemlusstiil kuigi palju levinud. Selle stiili puhul tegu on selliste<br />
käitumismallidega, mida võib mõneti pidada autoriteetse vanemlusstiili vastandiks –<br />
mittepühendunud vanemlusstiili puhul lastega ei suhelda, samas autoriteetse vanemlusstiili<br />
põhijoonteks on just lastega suhtlus, selgitamine, mõistmine.<br />
61
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
4.3.2. Distsiplineerimisviisid<br />
Nagu eelnevast peatükist võis näha, on distsiplineerimisviisid oluliseks vanemlusstiili osaks - näiteks<br />
lähenevad autoriteetsed lapsevanemad lastele ennekõike juhiseid seades <strong>ja</strong> nõudmisi selgitades,<br />
kasutades distsiplineerimisviise, mis on ennekõike toetavat laadi. Autoritaarsed vanemad aga<br />
kasutavad eksimuste korral ennekõike karistamist. Seega näitavad karistusviisid ühelt poolt jälle<br />
vanemlusstiili, kuid teisalt on tegu ka üldisemalt lapse õigustega seotud teemaga. Füüsiline<br />
karistamine on üheks kasutatavaks distsiplineerimisviisiks, mis aga ei ole kooskõlas ei positiivse<br />
<strong>vanemluse</strong> ega ka lapse õiguste põhimõtetega. Seega uuriti, milliseid distsiplineerimisviise Eestis<br />
kasutatakse ning kuivõrd levinud on laste füüsiline karistamine.<br />
Kõige enam levinud distsiplineerimisviiside väl<strong>ja</strong> selgitamiseks küsiti lastelt, mida on teinud nende<br />
vanemad või täiskasvanud, kellega koos elatakse, kui laps ei kuula sõna või ei käitu nii nagu<br />
soovitakse. Küsitlusest selgus, et kõige sagedamini julgustavad sellistel juhtudel lapsevanemad lapsi<br />
õigesti käituma – 38% lastest leidis, et täiskasvanud teevad seda sageli ning 34%, et mõnikord. Samuti<br />
on sagedane pahandamine: 23% lastest tõdes, et seda tehakse sageli ning 45%, et mõnikord.<br />
Kõige vähem kasutatavad distsiplineerimisviisid on füüsilised ehk vitsa või rihma andmine (91% lastest<br />
ei ole viimase aasta jooksul kordagi vitsa saanud) ning laksu andmine (89% pole mitte kordagi olnud<br />
sel viisil karistatud) <strong>ja</strong> tutistamine (87% ei ole kordagi tutistada saanud) (joonis 46). Ka nurka saatmine<br />
pole 10–17-aastaste laste seas viimase aasta jooksul levinud karistusviisiks olnud – 83% pole mitte<br />
kordagi seda kogenud ning 12% väga harva.<br />
JOONIS 46. MIDA ON SU VANEMAD VÕI TÄISKASVANUD, KELLEGA KOOS ELAD, TEINUD, KUI SA EI KUULA SÕNA VÕI EI<br />
KÄITU NII NAGU NAD SOOVIVAD? (%)<br />
Annavad vitsa või rihma<br />
91<br />
5 21<br />
Annavad laksu<br />
89<br />
7<br />
32<br />
Tutistavad<br />
87<br />
8<br />
32<br />
Saadavad mind nurka või mõnda teise eraldatud kohta<br />
83<br />
12<br />
32<br />
Panevad mind koduaresti <strong>ja</strong> ei luba sõpradega kohtuda<br />
74<br />
17<br />
6 3<br />
Karistuseks ei pööra mulle tähelepanu <strong>ja</strong> ei räägi minuga<br />
62<br />
23<br />
10<br />
6<br />
Käsivad karistuseks teha koduseid töid<br />
56<br />
23<br />
14<br />
7<br />
Keelavad ära näiteks arvuti, televiisori, maiustused vms<br />
42<br />
33<br />
17<br />
8<br />
Tuletavad meelde reegleid<br />
28<br />
29<br />
29<br />
14<br />
Väljendavad pettumust <strong>ja</strong> nördimust<br />
24<br />
35<br />
28<br />
13<br />
Selgitavad, miks mu käitumine ei olnud õige<br />
17<br />
24<br />
35<br />
23<br />
Julgustavad mind õigesti käituma<br />
11<br />
18<br />
34<br />
38<br />
Keelavad mind <strong>ja</strong> ütlevad, et ma nii ei teeks<br />
8<br />
28<br />
40<br />
23<br />
Pahandavad<br />
4<br />
29<br />
45<br />
23<br />
0 25 50 75 100<br />
mitte kordagi väga harva mõnikord sageli<br />
62
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
Vaadeldes soolist <strong>ja</strong>otust, on näha, et viisid, kuidas distsiplineeritakse poisse <strong>ja</strong> tüdrukuid, ei ole väga<br />
märkimisväärselt erinevad. Kõige sagedamini kasutatavad karistamisviisid on poiste <strong>ja</strong> tüdrukute<br />
vastuste põh<strong>ja</strong>l otsustades üsna ühesugused – kõige enam pahandatakse, keelatakse <strong>ja</strong> julgustatakse<br />
õigesti käituma (joonis 47 <strong>ja</strong> joonis 48).<br />
JOONIS 47. KUI SAGELI VANEMAD ERINEVAID DISTSIPLINEERIMISVIISE KASUTAVAD, TÜDRUKUTE HINNANGUD (%)<br />
Annavad vitsa või rihma<br />
94<br />
4<br />
1<br />
Annavad laksu<br />
90<br />
7<br />
21<br />
Tutistavad<br />
89<br />
7<br />
31<br />
Saadavad mind nurka või mõnda teise eraldatud kohta<br />
87<br />
9<br />
31<br />
Panevad mind koduaresti <strong>ja</strong> ei luba sõpradega kohtuda<br />
78<br />
15<br />
5 3<br />
Karistuseks ei pööra mulle tähelepanu <strong>ja</strong> ei räägi minuga<br />
63<br />
20<br />
11<br />
7<br />
Käsivad karistuseks teha koduseid töid<br />
58<br />
23<br />
12<br />
7<br />
Keelavad ära näiteks arvuti, televiisori, maiustused vms<br />
46<br />
31<br />
15<br />
8<br />
Tuletavad meelde reegleid<br />
32<br />
26<br />
27<br />
15<br />
Väljendavad pettumust <strong>ja</strong> nördimust<br />
22<br />
35<br />
27<br />
15<br />
Selgitavad, miks mu käitumine ei olnud õige<br />
19<br />
26<br />
33<br />
23<br />
Julgustavad mind õigesti käituma<br />
13<br />
16<br />
34<br />
37<br />
Keelavad mind <strong>ja</strong> ütlevad, et ma nii ei teeks<br />
9<br />
29<br />
40<br />
22<br />
Pahandavad<br />
4<br />
29<br />
43<br />
25<br />
0 25 50 75 100<br />
mitte kordagi väga harva mõnikord sageli<br />
63
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 48. KUI SAGELI VANEMAD ERINEVAID DISTSIPLINEERIMISVIISE KASUTAVAD, POISTE HINNANGUD (%)<br />
Annavad vitsa või rihma<br />
89<br />
6 32<br />
Annavad laksu<br />
88<br />
7<br />
32<br />
Tutistavad<br />
85<br />
9<br />
33<br />
Saadavad mind nurka või mõnda teise eraldatud kohta<br />
78<br />
15<br />
4 3<br />
Panevad mind koduaresti <strong>ja</strong> ei luba sõpradega kohtuda<br />
71<br />
20<br />
7<br />
2<br />
Karistuseks ei pööra mulle tähelepanu <strong>ja</strong> ei räägi minuga<br />
61<br />
25<br />
9<br />
4<br />
Käsivad karistuseks teha koduseid töid<br />
55<br />
23<br />
15<br />
7<br />
Keelavad ära näiteks arvuti, televiisori, maiustused vms<br />
38<br />
35<br />
18<br />
8<br />
Väljendavad pettumust <strong>ja</strong> nördimust<br />
27<br />
35<br />
29<br />
10<br />
Tuletavad meelde reegleid<br />
24<br />
31<br />
31<br />
14<br />
Selgitavad, miks mu käitumine ei olnud õige<br />
16<br />
23<br />
38<br />
24<br />
Julgustavad mind õigesti käituma<br />
8<br />
19<br />
34<br />
39<br />
Keelavad mind <strong>ja</strong> ütlevad, et ma nii ei teeks<br />
5<br />
28<br />
40<br />
25<br />
Pahandavad<br />
4<br />
28<br />
47<br />
21<br />
0 25 50 75 100<br />
mitte kordagi väga harva mõnikord sageli<br />
Erinevas kooliastmes käivate laste kogemused karistamis- <strong>ja</strong> suunamisviiside osas on mõnevõrra<br />
erinevad: mida vanemas klassiastmes on laps, seda harvemini on ta kogenud selliseid olukordi, kus<br />
vanemad on kasutanud mõnda loetletud distsiplineerimisviisi (joonis 49). Võrreldes nooremate<br />
lastega, väljendavad lapsevanemad vanemate laste hinnangul nende vale käitumise korral rohkem<br />
pettumust <strong>ja</strong> nördimust. Täpsemalt, kui 7.–9. klassi lastest ütleb 9%, et lapsevanemad väljendavad<br />
sageli pettumust, siis 10.–12. klassi laste puhul märgib sama 18% lastest. Samal a<strong>ja</strong>l tuletatakse 4.–6.<br />
klassi lastele võrreldes vanemate lastega sagedamini meelde reegleid <strong>ja</strong> nooremate laste puhul on<br />
sagedasemad distsiplineerimisviisid ka nurka järele mõtlema saatmine, keelamine, aga ka privileegide<br />
(st arvuti, televiisori, maiustuste vms) keelamine <strong>ja</strong> koduaresti panemine.<br />
64
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 49. KUI SAGELI VANEMAD ERINEVAID DISTSIPLINEERIMISVIISE KASUTAVAD? SAGELI VÕI VÄGA SAGELI<br />
VASTANUD LASTE OSAKAAL KOOLIASTME JÄRGI (%)<br />
Julgustavad mind õigesti käituma<br />
Selgitavad, miks mu käitumine ei olnud õige<br />
Pahandavad<br />
Keelavad mind <strong>ja</strong> ütlevad, et ma nii ei teeks<br />
Tuletavad meelde reegleid<br />
Väljendavad pettumust <strong>ja</strong> nördimust<br />
Keelavad ära näiteks arvuti, televiisori, maiustused vms<br />
Käsivad karistuseks teha koduseid töid<br />
Karistuseks ei pööra mulle tähelepanu <strong>ja</strong> ei räägi minuga<br />
Panevad mind koduaresti <strong>ja</strong> ei luba sõpradega kohtuda<br />
Tutistavad<br />
Saadavad mind nurka või mõnda teise eraldatud kohta<br />
Annavad laksu<br />
Annavad vitsa või rihma<br />
13<br />
13<br />
13<br />
9<br />
6<br />
9<br />
8<br />
6<br />
8<br />
7<br />
7<br />
3<br />
1<br />
5<br />
2<br />
1<br />
1<br />
3<br />
1<br />
2<br />
1<br />
1<br />
2<br />
1<br />
2<br />
33<br />
42<br />
38<br />
21<br />
22<br />
26<br />
24<br />
25<br />
19<br />
19<br />
28<br />
21<br />
17<br />
18<br />
0 10 20 30 40 50<br />
10.-12. klass 7.-9. klass 4.-6. klass<br />
Vanemate poolt kasutatavaid karistamisviise vaadeldi laste vastuste puhul ka laste koduse keele<br />
alusel. Selgus, et laste seas, kelle kodune suhtluskeel pole eesti keel, on vähem kasutusel positiivse<br />
<strong>vanemluse</strong> põhimõtetega (vt ka ptk 4.3.) ühtivad karistusviisid nagu näiteks julgustamine <strong>ja</strong><br />
selgitamine, miks käitumine ei olnud õige. Näiteks tuli väl<strong>ja</strong>, et muukeelsete laste hulgas oli 7%<br />
mõnikord ning 2% sageli viimase aasta jooksul saanud vanematelt laksu. Samad näita<strong>ja</strong>d eesti keelt<br />
kõnelevate laste hulgas olid mõlemal puhul 1%.<br />
Nendes peredes, kus kasutatakse peamise keelena eesti keelt, julgustatakse sagedamini kui muud<br />
keelt kõnelevates peredes last õigest käituma, pahandatakse <strong>ja</strong> ka selgitatakse, miks mingi käitumine<br />
polnud õige (joonis 50).<br />
65
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 50. KUI SAGELI VANEMAD ERINEVAID DISTSIPLINEERIMISVIISE KASUTAVAD, HINNANGUD LAPSE KODUSE KEELE<br />
JÄRGI (%)<br />
100<br />
75<br />
50<br />
25<br />
0<br />
40<br />
30<br />
34 34<br />
eesti<br />
keel<br />
muu<br />
keel<br />
23<br />
48<br />
eesti<br />
keel<br />
20<br />
22<br />
31 37<br />
muu<br />
keel<br />
eesti<br />
keel<br />
27<br />
12 21 12 17<br />
27 29 27 29 25<br />
7<br />
9<br />
18 12<br />
muu<br />
keel<br />
eesti<br />
keel<br />
muu<br />
keel<br />
eesti<br />
keel<br />
muu<br />
keel<br />
eesti<br />
keel<br />
muu<br />
keel<br />
1 7<br />
2<br />
eesti<br />
keel<br />
muu<br />
keel<br />
Julgustavad<br />
mind õigesti<br />
käituma<br />
Pahandavad<br />
Selgitavad,<br />
miks mu<br />
käitumine ei<br />
olnud õige<br />
Tuletavad<br />
meelde<br />
reegleid<br />
Väljendavad<br />
pettumust <strong>ja</strong><br />
nördimust<br />
Keelavad ära Annavad laksu<br />
näiteks arvuti,<br />
televiisori,<br />
maiustused<br />
vms<br />
mõnikord<br />
sageli<br />
<strong>Laste</strong>l paluti ka ise arvamust avaldada, mida vanemad peaksid lapse vale käitumise korral tegema <strong>ja</strong><br />
millised eelnevalt loetletud viisidest on karistamiseks laste arvates kõige sobivamad. <strong>Laste</strong>le paluti<br />
nimetada kuni kolm varianti kas ankeedis mainitud karistusviiside kohta või pakkuda ise väl<strong>ja</strong> viis, mis<br />
oleks parim lapse suunamis- või karistamisviis. Kõige enam olid lapsed seda meelt, et lastele tuleks<br />
selgitada, miks lapse käitumine polnud õige (39,3% kõigist lastest) (joonis 51). <strong>Laste</strong>le etteantud<br />
karistusviisidest nimetasid lapsed 272 korral (27,2%) ka, et õige viis oleks julgustada last õigesti<br />
käituma, mis viitab samuti sellele, et lapsed eelistavad halva käitumise korral täiskasvanulikku<br />
lähenemist. Kui tuua paralleele eespool kirjeldatud lapse kuvanditega (vt ptk 3.2.), siis viitab ka<br />
käesolev küsimus sellele, et lapsed eelistavad, et neisse suhtutaks lähtuvalt kaasaegse või<br />
kompetentse lapse kuvandist - see tähendab, et laps on aktiivne, iseseisev <strong>ja</strong> kompetentne, tal on<br />
oma arvamus, huvid <strong>ja</strong> kogemused ning ta on ühiste otsuste tegemisel täiskasvanute partner.<br />
Ka privileegide keelamine (ehk arvuti, televiisori, maiustuste, taskuraha või millegi muu keelamine)<br />
tundus lastele ühena õigetest karistusviisidest (seda nimetati 285 korral). Kõige vähem pooldati<br />
füüsilist karistamist ehk laksu, vitsa või rihma andmist <strong>ja</strong> ka tutistamist. Ka positiivse (vägivallavaba)<br />
<strong>vanemluse</strong> kuvandi juurde ei käi distsiplineerimisviisid, mille puhul kasutatakse füüsilist jõudu.<br />
66
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 51. KUI SA MIDAGI VALESTI TEED, MIDA SINU ARVATES VANEMAD TEGEMA PEAKSID? VASTAVAT<br />
DISTSIPLINEERIMISVIISI MÄRKINUD LASTE ARV<br />
Selgitama, miks mu käitumine ei olnud õige<br />
Keelama ära näiteks arvuti, televiisori, maiustused vms<br />
Julgustama mind õigesti käituma<br />
Pahandama<br />
Tuletama meelde reegleid<br />
Keelama mind <strong>ja</strong> ütlema, et ma nii ei teeks<br />
Käskima karistuseks teha koduseid töid<br />
Väljendama pettumust <strong>ja</strong> nördimust<br />
Panema mind koduaresti <strong>ja</strong> mitte lubama sõpradega kohtuda<br />
Saatma mind nurka või mõnda teise eraldatud kohta<br />
Karistuseks mulle mitte tähelepanu pöörama <strong>ja</strong> rääkima<br />
Tutistama<br />
Andma vitsa või rihma<br />
Andma laksu<br />
285<br />
272<br />
238<br />
201<br />
200<br />
146<br />
125<br />
110<br />
61<br />
44<br />
29<br />
25<br />
13<br />
393<br />
0 100 200 300 400<br />
4.3.3. Kokkuvõte<br />
Viis, kuidas vanemad oma lapsi kasvatavad, kuidas nad lapsi distsiplineerivad, mõjutab seda, kuivõrd<br />
avatud on lapsed, milline on laste kuvand endist <strong>ja</strong> millisteks kujunevad lapsed täiskasvanuna. Samuti<br />
mõjutab <strong>ja</strong> kujundab see ka laste arusaama neist endist, oma võimetest, kompetentsusest, õigustest,<br />
kohustustest <strong>ja</strong> rollidest (Johnny 2006, James & James 2008, Morine 2000). Eelnevas peatükis käsitleti<br />
nel<strong>ja</strong> erinevat vanemlusstiili, mille puhul on eristatavad erinevad nõudmised, suhtumine <strong>ja</strong><br />
vastutulelikkus laste suhtes.<br />
<strong>Laste</strong> küsitluse tulemuste põh<strong>ja</strong>l võib öelda, et Eesti lapsevanemad ei kasvata lapsi alati rangelt ühte<br />
tüüpi vanemlusstiili järgides, vaid erinevad kasvatuspõhimõtted võivad olla ka omavahel põimunud.<br />
Suurem osa lapsi nõustus (vastates täiesti nõus või pigem nõus) autoriteetset vanemlusstiili<br />
kirjeldavate väidetega “Vanemad selgitavad <strong>ja</strong> põhjendavad mulle oma nõudmisi“ <strong>ja</strong> “Vanemad<br />
suhtuvad hästi sellesse, kui ma teen ise otsuseid” (78% esimese <strong>ja</strong> 70% teisega). Seega, suurema osa<br />
laste vanematest praktiseerisid laste väidetele tuginedes vanemlust, mida võib nimetada<br />
autoriteetseks ning mis peaks soodustama lapse õigusi, mis on seotud laste osaluse <strong>ja</strong> autonoomiaga<br />
(vt Karu et al.2012a). Samas leidis ka kinnitust, et üsna suure osa laste vanematest kasutab<br />
vanemluspraktikaid, mida võib pidada autoritaarseks - vanemad eeldavad reeglite <strong>ja</strong> korralduste<br />
vaikimisi järgimist. Väidetega „Vanemad nõuavad, et kuulaksin nende sõna vastu vaidlemata“ ning<br />
„Vanemad püüavad kontrollida kõike, mis ma teen“ nõustusid vastavalt 67% <strong>ja</strong> 44% lastest.<br />
Neid lapsi, kes oleksid nõustusid selliste väidetega, mis viitavad sellele, et nende vanemate<br />
kasvatusstiil on pigem järelandlik ehk laste suhtes vähenõudlik <strong>ja</strong> pigem vastutulelik, oli vähem kui<br />
eelmiste kirjeldatud vanemlusstiilide puhul. Ligikaudu pooled (54%) lastest nõustusid, et nad saavad<br />
alati oma tahtmise ning vanemad ei sea neile piiranguid või reegleid 48%. Kõige vähem nõustusid<br />
lapsed selliste väidetega, mis annaks alust väita, et nende vanemate kasvatusstiil on<br />
mittepühendunud – vaid 15 % nõustus väitega „Vanemad arvavad, et minuga ei ole mõtet rääkida,<br />
sest ma ei saa nagunii aru“ ning 9% väitega „Vanemad suhtlevad minuga ainult käske <strong>ja</strong> korraldusi<br />
67
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
<strong>ja</strong>gades“. Seega on Eesti lapsevanemate hulgas iga vanemlusstiili järgi<strong>ja</strong>id, kuid ennekõike leiame<br />
mõneti vastuolulise segu autoriteetsele <strong>ja</strong> autoritaarsele vanemlusstiilidele omastest<br />
käitumisviisidest.<br />
<strong>Laste</strong> kasvatamise oluliseks aspektiks on distsiplineerimine <strong>ja</strong> see, mil viisil lapsevanemad oma lapsi<br />
korrale kutsuvad. <strong>Laste</strong>l paluti märkida, kui sageli <strong>ja</strong> kuidas on nende vanemad või täiskasvanud,<br />
kellega koos nad elavad, neid viimase aasta jooksul on sõnakuulmatuse puhul distsiplineerinud. Kõige<br />
sagedamini kasutasid laste sõnul nende vanemad distsiplineerimisviisina julgustamist, sagedane oli ka<br />
pahandamine, selgitamine <strong>ja</strong> ka keelamine. <strong>Lapse</strong>d olid samuti ise seda meelt, et sobivaimad karistusvõi<br />
suunamisviisid on selgitamine <strong>ja</strong> rääkimine. Seega võib öelda, et lapsed eelistavad, et neisse<br />
suhtutaks kui võrdväärsesse partnerisse.<br />
Kõige vähem vastasid lapsed, et nende vanemad kasutavad füüsilist distsiplineerimist (vitsa, rihma või<br />
laksu andmist). Neid viise mainis sobivaima distsiplineerimisviisina samuti väga väike osa lastest. See<br />
kinnitab valdkonna kir<strong>ja</strong>nduses toodud väiteid, mille kohaselt füüsiline karistamine on lapse <strong>ja</strong>oks<br />
alandav <strong>ja</strong> muid karistusviise peetakse efektiivsemaks (nt Crowley <strong>ja</strong> Vulliamy 2002). Ühiskonna<br />
suhtumine lastesse kui kompetentsetesse <strong>ja</strong> enese tegude eest vastutavatesse partneritesse peaks<br />
tagama ka selle, et lapsi ei karistata füüsiliselt ehk neid alandaval viisil.<br />
Kokkuvõttes võib öelda, et laste perspektiivist vaadatuna lähtuvad Eestis levinud vanemlusstiilid ning<br />
kõige enam kasutatavad distsiplineerimisviisid paljuski positiivse <strong>vanemluse</strong> põhimõtetest. Samas<br />
peaks füüsilise karistamise puhul kehtima ühiskonnas null-tolerants ning vanemlusstiilide puhul<br />
peaksid autoritaarsele vanemlusstiilile omased jooned kaduma, et veelgi enam tagada autoriteetne<br />
viis lapsi kasvatada.<br />
68
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
4.4. <strong>Lapse</strong> hinnangud igapäevaelule<br />
4.4.1. <strong>Lapse</strong> kontroll oma a<strong>ja</strong>kasutuse üle<br />
Teaduskir<strong>ja</strong>ndus viitab sellele, et tänapäeval on laste elu sageli üleorganiseeritud (ingl overbooked<br />
childhood). Varasemaga võrreldes on laste mängu- <strong>ja</strong> meelelahutuseks mõeldud aeg sisustatud<br />
paljude täiskasvanute poolt korraldatud <strong>ja</strong> eesmärgistatud tegevustega, võistluslikkusele suunatud<br />
spordiharrastustega <strong>ja</strong> kooliväliste tegevustega. Mitmed uurimused on näidanud, et laste vaba aeg,<br />
mänguaeg <strong>ja</strong> laste õues veedetud vaba aeg on vähenenud drastiliselt, samal a<strong>ja</strong>l kui spordile <strong>ja</strong><br />
õppimisele kuluv aeg on suurenenud (Darbyshire 2007, Ginsburg 2007).<br />
Selle nähtuse uurimiseks küsiti laste käest, kas nad tunnetavad vanematepoolset survet osaleda liiga<br />
palju huvitegevuses. <strong>Laste</strong>l paluti märkida, kuivõrd nad nõustuvad, et nende vanemad tahavad, et nad<br />
käiksid liiga paljudes huviringides <strong>ja</strong> trennides. Samuti esitati neile hindamiseks väide „Ma saan<br />
tegeleda as<strong>ja</strong>dega, millega ise tahan“. Neid lapsi, kes tunnevad, et nende vanemad tahavad, et nad<br />
käiksid liialt palju huviringides <strong>ja</strong> trennides, ei ole väga palju – kokku 15% on täiesti või pigem nõus<br />
selle väitega (joonis 52). Pooled lapsed tunnevad, et nad saavad tegeleda as<strong>ja</strong>dega, millega tahavad<br />
tegeleda pea iga päev (51%) või paar korda nädalas (29%). Vanemate sundlust huvitegevuses osaleda<br />
tunnetavad rohkem poisid. Neist 18% nõustus väitega, mille kohaselt vanemad tahavad, et nad liiga<br />
paljudes trennides või huviringides käiksid. Tüdrukutest arvas nii 12%. Vanemate sund lapsi<br />
huviringidesse <strong>ja</strong> trenni saata raugeb gümnaasiumis: 10.–12. klasside õpilastest tunnetas seda vaid<br />
5%, noorematest aga 19%. Kokku on laste hulgas neid, kes alati ei tunne, et nad saaksid tegeleda<br />
as<strong>ja</strong>dega, millega ise soovivad, siiski päris palju. Alati ei pruugi see olla seotud sellega, milliseid<br />
kohustusi neile vanemad seavad, vaid ka kooli <strong>ja</strong> muude endale võetud kohustustega, mis sisustavad<br />
ära suure osa laste a<strong>ja</strong>st ning jätavad igapäevaseks meelepäraseks tegevuseks vähem aega.<br />
JOONIS 52. VASAKUL: VANEMAD TAHAVAD ET MA LIIGA PALJUDES HUVIRINGIDES JA TRENNIDES KÄIKSIN. PAREMAL:<br />
MA SAAN TEGELEDA ASJADEGA, MILLEGA ISE TAHAN (%)<br />
Vanemad tahavad, et ma<br />
liiga paljudes huviringides <strong>ja</strong><br />
trennides käiksin<br />
Ma saan tegeleda as<strong>ja</strong>dega, millega<br />
ise tahan<br />
35<br />
10<br />
5<br />
50<br />
Üldse ei ole<br />
nõus<br />
Pigem ei<br />
ole nõus<br />
Pigem nõus<br />
Täiesti<br />
nõus<br />
51<br />
1 4 3<br />
13<br />
29<br />
Mitte kunagi<br />
Harvem<br />
Vähemalt kord<br />
kuus<br />
Vähemalt kord<br />
nädalas<br />
Vähemalt paar<br />
korda nädalas<br />
Pea iga päev<br />
Ka ilma vanemate sunduseta tunnetavad paljud lapsed, et nad on trennide, hobide või huviringidega<br />
liialt hõivatud (joonis 53). 8% lastest on viimase kuu jooksul nii tundnud pea iga päev, 14% vähemalt<br />
69
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
paar korda nädalas. Vähemalt korra oli küsitlusele eelnenud kuul sellist tunnet tundnud koguni 42%<br />
lastest. Kui vanemate surve huvitegevuses osalemiseks lapse vanuse kasvades väheneb, siis langeb ka<br />
laste koormus. Viimase kuu jooksul oli 4.–6. klassis <strong>ja</strong> 7.–9. klassis õppivatest lastest tundnud, et tal on<br />
liiga palju trenne, hobisid või ringe vastavalt 46% <strong>ja</strong> 41%, 10.–12. klassi õpilastest aga 37%.<br />
JOONIS 53. KUI SAGELI ON LAPS VIIMASE KUU JOOKSUL TUNDNUD, ET TAL ON LIIGA PALJU TRENNE, HOBISID VÕI<br />
RINGE? (%)<br />
13<br />
14<br />
8<br />
8<br />
20<br />
38<br />
mitte kunagi<br />
harvem<br />
vähemalt kord kuus<br />
vähemalt kord nädalas<br />
vähemalt paar korda nädalas<br />
pea iga päev<br />
Vaba a<strong>ja</strong> puuduse üle lapsed samas ei kurda. Kõigist vasta<strong>ja</strong>test 88% oli viimase kuu jooksul tundunud,<br />
et tal on piisavalt vaba aega (joonis 54). Poistest oli piisavalt vaba aega olnud nende endi hinnangul<br />
90%-l <strong>ja</strong> tüdrukutest 86%-l.<br />
JOONIS 54. KUI SAGELI ON LAPS VIIMASE KUU JOOKSUL TUNDNUD, ET TAL ON PIISAVALT VABA AEGA? (%)<br />
21<br />
3<br />
9<br />
mitte kunagi<br />
12<br />
harvem<br />
vähemalt kord kuus<br />
vähemalt kord nädalas<br />
28<br />
27<br />
vähemalt paar korda nädalas<br />
pea iga päev<br />
4.4.2. <strong>Laste</strong> hinnangud rahulolu<br />
Uuringus käsitleti ka seda, kui rahul lapsed on oma erinevate elu aspektidega. Selleks hindasid lapsed,<br />
kuidas nad on ennast tundud viimasel a<strong>ja</strong>l <strong>ja</strong> kuidas nad hindavad igapäevaeluga <strong>ja</strong> kooliga seotud<br />
kohustusi <strong>ja</strong> olukordi. Esimesena vaadeldi laste rahuloluhinnanguid (joonis 55). Suurem osa lapsi<br />
tundis, et on eluga, iseendaga <strong>ja</strong> sõpradega üldiselt rahul.<br />
70
On eluga<br />
üldiselt rahul<br />
On sõpradega<br />
rahul<br />
On iseendaga<br />
rahul<br />
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 55. HINNANG ERINEVATE ELU ASPEKTIDEGA RAHUL OLEMISELE, IGAVUSE, ÜKSINDUSTUNDE JA VÄSIMUSE<br />
TUNDMISELE. OSAKAAL LASTEST (%)<br />
On eluga üldiselt rahul<br />
2 4<br />
6<br />
12<br />
32<br />
44<br />
On sõpradega rahul<br />
12<br />
3<br />
12<br />
30<br />
52<br />
On iseendaga rahul<br />
2<br />
5<br />
6<br />
17<br />
37<br />
34<br />
On tundnud, et on igav<br />
4<br />
10<br />
15<br />
24<br />
26<br />
21<br />
On tundnud end üksikuna<br />
18<br />
24<br />
19<br />
16<br />
14<br />
9<br />
On tundnud, et on väsinud<br />
13<br />
3<br />
13<br />
38<br />
42<br />
0 25 50 75 100<br />
mitte kunagi<br />
harvem<br />
vähemalt kord kuus<br />
vähemalt kord nädalas<br />
vähemalt paar korda nädalas pea iga päev<br />
88% lastest on eluga üldiselt rahul pea iga päev, vähemalt paar korda nädalas või vähemalt kord<br />
nädalas. Ka enda <strong>ja</strong> oma sõpradega on valdav enamus lastest rahul. Sõpradega ollakse sealjuures<br />
mõnevõrra rohkem rahul (94% lastest tunneb vähemalt kord nädalas, et on sõpradega rahul) kui<br />
iseendaga (87%).<br />
<strong>Laste</strong> rahulolu poiste <strong>ja</strong> tüdrukute lõikes vaadates ilmnes (joonis 56), et poisid, võrreldes tüdrukutega,<br />
olid sagedamini rahul eluga üldiselt (poistest 91% <strong>ja</strong> tüdrukutest 85%) <strong>ja</strong> rahul iseendaga (poistest<br />
92% <strong>ja</strong> tüdrukutest 82%). Rahulolu sõpradega väljendasid poisid <strong>ja</strong> tüdrukud ühe palju - poistest 93%<br />
<strong>ja</strong> tüdrukutest 94% oli oma sõpradega täiesti või pigem rahul.<br />
JOONIS 56. LASTE RAHULOLU ISEENDA, SÕPRADE JA ELUGA, LAPSE SOO JÄRGI (%)<br />
Kokku<br />
2<br />
4<br />
6<br />
12<br />
32<br />
44<br />
Poiss<br />
2 3<br />
4<br />
11<br />
33<br />
47<br />
Tüdruk<br />
1<br />
5<br />
8<br />
13<br />
32<br />
40<br />
Kokku<br />
1 2 3<br />
12<br />
30<br />
52<br />
Poiss<br />
2 2 3<br />
12<br />
33<br />
48<br />
Tüdruk<br />
12<br />
2<br />
12<br />
27<br />
55<br />
Kokku<br />
2<br />
5<br />
6<br />
17<br />
37<br />
34<br />
Poiss<br />
1 4<br />
3<br />
19<br />
36<br />
37<br />
Tüdruk<br />
2<br />
6<br />
9<br />
15<br />
37<br />
30<br />
0<br />
mitte kunagi<br />
25 50<br />
harvem<br />
75 100<br />
vähemalt kord kuus<br />
vähemalt kord nädalas<br />
vähemalt paar korda nädalas<br />
pea iga päev<br />
<strong>Laste</strong> rahulolu enda <strong>ja</strong> eluga üldiselt erineb ka selle järgi, mitmendas klassis nad õpivad – vanemate<br />
klasside õpilased on vähem rahul oma eluga <strong>ja</strong> iseendaga. 90% 4.-6. klassi õpilastest on pea iga päev,<br />
71
On tundnud,<br />
et on igav<br />
On tundnud<br />
end üksikuna<br />
On tundnud,<br />
et on väsinud<br />
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
vähemalt paar korda nädalas või vähemalt korra nädalas endaga rahul, 7.-9. klassi õpilastest 87% ning<br />
10.-12. klassi õpilastest 84%. Eluga on aga 4.-6. klassi õpilastest rahul 90%, vanemate klasside<br />
õpilastest aga 87%. Sõpradega on kõigi kooliastmete lapsed pea võrdselt rahul.<br />
Rahulolu kõrval aga ilmneb, et tervelt 42% on tundnud ennast väsinuna peaaegu iga päev ning 38%<br />
vähemalt paar korda nädalas (joonis 57). Üksikuna on end tundnud pea iga päev, vähemalt paar korda<br />
nädalas või vähemalt kord nädalas tundnud 40% lastest ning 71% on tundnud, et on igav.<br />
Poiss- <strong>ja</strong> tütarlapsi eraldi vaadates ilmneb (joonis 57), et poisid <strong>ja</strong> tüdrukud on sama sagedasti<br />
tundnud väsimust - poistest 93% <strong>ja</strong> tüdrukutest 94% on seda tundnud vähemalt kord nädalas. Poisid<br />
on sagedamini tundnud igavust kui tüdrukud (poistest 75% on tundnud seda vähemalt kord nädalas <strong>ja</strong><br />
tüdrukutest 68%) <strong>ja</strong> tüdrukud on poistest sagedamini tundud üksindust – kord vähemalt kord nädalas<br />
on end üksikuna tundnud 37% poistest <strong>ja</strong> 42% tüdrukutest.<br />
JOONIS 57. IGAVUSE, ÜKSINDUSE JA VÄSIMUSE TUNDMINE SOO JÄRGI, LASTE OSAKAAL (%)<br />
Kokku<br />
4<br />
10<br />
15<br />
24<br />
26<br />
21<br />
Poiss<br />
3<br />
8<br />
15<br />
26<br />
29<br />
20<br />
Tüdruk<br />
5<br />
12<br />
15<br />
23<br />
24<br />
22<br />
Kokku<br />
18<br />
24<br />
19<br />
16<br />
14<br />
9<br />
Poiss<br />
20<br />
24<br />
19<br />
16<br />
13<br />
8<br />
Tüdruk<br />
15<br />
25<br />
18<br />
16<br />
15<br />
11<br />
Kokku<br />
13<br />
3<br />
13<br />
38<br />
42<br />
Poiss<br />
0 4<br />
3<br />
16<br />
41<br />
36<br />
Tüdruk<br />
12<br />
3<br />
11<br />
35<br />
48<br />
0<br />
Mitte kunagi<br />
25 50<br />
Harvem<br />
75 100<br />
Vähemalt kord kuus<br />
Vähemalt kord nädalas<br />
Vähemalt paar korda nädalas<br />
Pea iga päev<br />
Uuringust selgus ka, et vanemate klasside õpilased on sagedamini väsinud kui nooremate klasside<br />
õpilased. Kui 4.-6. klassi õpilastest hindas 90%, et nad on pea iga päev, vähemalt paar korda nädalas<br />
või vähemalt kord nädalas tundnud väsimust, siis 7.-9. klassi õpilastest tundis väsimust 94% <strong>ja</strong> 10.-12.<br />
klassi õpilastest 96%. Kui üksindustundele antud hinnangutes erinevate klasside laste vastused ei<br />
erinenud, siis vanemate klasside õpilased hindasid harvemini, et nad on tundnud igavust. 4.-6. klassi<br />
õpilastest hindas 78%, et nad on tundnud igavust, samas kui 7.-9. klassi õpilastest 73% <strong>ja</strong> 10.-12. klassi<br />
õpilastest 61% tundis igavust.<br />
4.4.3. <strong>Laste</strong> hinnangud oma kohustustele<br />
<strong>Laste</strong> heaolu iseloomustamiseks vaadati ka uuringus laste hinnanguid sellele, kui sageli peavad nad<br />
tegelema erinevate tegevustega <strong>ja</strong> kohustustega (joonis 58). Selgub, et suur osa lastest tunneb üsna<br />
sageli, et tal on liiga palju õppida. Täpsemalt, 85% lastest tunneb vähemalt korra nädalas või<br />
sagedamini, et tal on liiga palju õppida.<br />
72
Ma saan<br />
tegeleda<br />
as<strong>ja</strong>dega,<br />
millega ise<br />
tahan<br />
Pean teiste<br />
pereliikmet<br />
e eest<br />
hoolitsema<br />
Pean liiga<br />
palju<br />
koristama<br />
Mul on liiga<br />
palju õppida<br />
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
JOONIS 58. LASTE HINNANGUD ERINEVATELE KOHUSTUSTELE, OSAKAAL LASTEST ( %)<br />
Mul on liiga palju õppida<br />
3<br />
4<br />
8<br />
18<br />
33<br />
34<br />
Pean liiga palju koristama<br />
12<br />
18<br />
19<br />
32<br />
13<br />
5<br />
Ma saan tegeleda as<strong>ja</strong>dega,<br />
millega ise tahan<br />
1 4<br />
3<br />
13<br />
29<br />
51<br />
Pean teiste pereliikmete<br />
eest hoolitsema<br />
11<br />
15<br />
14<br />
18<br />
21<br />
20<br />
0 25 50 75 100<br />
Mitte kunagi Harvem Vähemalt kord kuus<br />
Vähemalt kord nädalas Vähemalt paar korda nädalas Pea iga päev<br />
Liigset koristamiskohustust <strong>ja</strong> teiste pereliikmete eest hoolitsemise kohustust tunneb suurem osa<br />
lapsi harvem. 50% lastest hindas, et peab sagedasti (pea iga päev, vähemalt paar korda nädalas või<br />
vähemalt kord nädalas) liiga palju koristama ning 60% peab teiste pereliikmete eest hoolitsema. Kuigi<br />
hinnangud viitavad, et laste arvates on neil liialt palju kohustusi, siis siiski 92% lastest saab tegeleda<br />
as<strong>ja</strong>dega, millega nad ise tahavad.<br />
Joonisel 59 on toodud eraldi ka tüdrukute <strong>ja</strong> poiste hinnangud kooli <strong>ja</strong> koduga seotud kohustuste<br />
kohta. Poiste <strong>ja</strong> tüdrukute hinnangud kooliga seotud kohustuste osas erinevad mõnevõrra. Kui<br />
tüdrukutest hindas 89%, et neil on peaaegu iga päev, vähemalt paar korda nädalas või vähemalt kord<br />
nädalas liiga palju õppida, siis poistest hindas selliselt 82%.<br />
JOONIS 59. LASTE HINNANGUD ERINEVATELE KOHUSTUSTELE, POISTE JA TÜDRUKUTE OSAKAAL (%)<br />
Poiss<br />
3<br />
6<br />
10<br />
21<br />
31<br />
30<br />
Tüdruk<br />
2 2<br />
7<br />
15<br />
36<br />
38<br />
Poiss<br />
13<br />
21<br />
19<br />
30<br />
13<br />
4<br />
Tüdruk<br />
11<br />
16<br />
20<br />
34<br />
13<br />
5<br />
Poiss<br />
13<br />
3<br />
12<br />
30<br />
51<br />
Tüdruk<br />
1 5<br />
4<br />
13<br />
27<br />
51<br />
Poiss<br />
10<br />
15<br />
13<br />
20<br />
23<br />
19<br />
Tüdruk<br />
12<br />
15<br />
15<br />
17<br />
19<br />
22<br />
0 25 50 75 100<br />
Mitte kunagi<br />
Harvem<br />
Vähemalt kord kuus<br />
Vähemalt kord nädalas<br />
Vähemalt paar korda nädalas<br />
Pea iga päev<br />
73
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
Pereliikmete hoolitsuskohustust on mõnevõrra sagedamini nooremates klassides õppivatel lastel – kui<br />
4.-6. klassi lastest hindas 67%, et pea iga päev, vähemalt paar korda nädalas või vähemalt kord<br />
nädalas peavad nad teiste pereliikmete eest hoolitsema, siis 7.-9. klassi lastest hindas nii 58% <strong>ja</strong> 10.-<br />
12. klassi lastest 54%. Võimalik, et see tuleneb sellest, et noorematel lastel on sagedamini nooremaid<br />
õdesid <strong>ja</strong> vendi, keda nad peavad hoidma. Samas vanemate klasside õpilased hindasid harvemini<br />
(44%), et nad peavad liiga palju koristama võrreldes nooremate klasside õpilastega (vastavalt 48% <strong>ja</strong><br />
56% ).<br />
Kuigi võib öelda, et suuremal osal lastest on koolis tore, on märkimisväärne, et kõikides kooliastmetes<br />
vastasid lapsed enamalt <strong>ja</strong>olt, et neil on liiga palju õppida. 4.-6. klassi õpilastest leidis 84%, et neil on<br />
koolis tore, 7.-9. klassi õpilastest aga 77% <strong>ja</strong> 10.-12. klassi õpilastest 80%. Samas hindas 4.-6. klassi<br />
õpilastest 81%, et neil on liiga palju õppida, samas kui 7.-9. klassi õpilastest 89% <strong>ja</strong> 10.-12. klassi<br />
õpilastest 86%, et neil on liiga palju õppida. Kui 4.-6. klassi õpilastest hindas 90%, et saab tegeleda<br />
as<strong>ja</strong>dega, millega ise tahab, siis 7.-9. klassi õpilastest hindas selliselt 93% <strong>ja</strong> 10.-12. klassi õpilastest<br />
94%.<br />
<strong>Laste</strong> heaolu iseloomustab ka see, kas lapsel on kodus koht, kus ta saab rahulikult omaette olla <strong>ja</strong><br />
näiteks lugeda, õppida või teha muid soovitavaid asju. 4.–12. klassis käivatest lastest 91% leidis, et neil<br />
on kodus olemas koht, kus saab rahulikult omaette olla (joonis 60).<br />
JOONIS 60. LASTE HINNANGUD SELLELE, KAS NEIL ON KOHT RAHULIKULT OMAETTE OLEMISEKS, VASTAJAD<br />
KOOLIASTME JÄRGI (%)<br />
100<br />
9 12 7 9<br />
75<br />
50<br />
25<br />
91 88 93 91<br />
Ei<br />
Jah<br />
0<br />
4.-6. klass 7.-9. klass 10.-12.<br />
klass<br />
Kokku<br />
Tüdrukute <strong>ja</strong> poiste vahel erinevusi selles osas ei olnud, küll aga võib täheldada, et 7.-9. klassi laste<br />
seas oli neid pisut vähem, kel kodus selline koht olemas on (88%), samal a<strong>ja</strong>l kui 10.-12. klassides on<br />
vastav osakaal (93%). See võib olla tingitud as<strong>ja</strong>olust, et nooremad lapsed võivad sagedamini näiteks<br />
<strong>ja</strong>gada tuba õdede-vendadega, vanematel lastel aga tõenäolisemalt on oma tuba.<br />
Piirkonniti vaadates on veidi paremas olukorras Kesk- <strong>ja</strong> Lääne-Eesti lapsed, kellest 94–96% on kodus<br />
rahulikult olemise koht, võrreldes Kirde- <strong>ja</strong> Põh<strong>ja</strong>-Eestiga, kus elavate lastest 86% teatas, et tal on<br />
kodus koht, kus rahulikult omaette olla <strong>ja</strong> näiteks lugeda või õppida.<br />
74
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
4.4.4. Kokkuvõte<br />
Käesolevas peatükis uuriti laste subjektiivset rahulolu oma eluga, iseenda <strong>ja</strong> sõpradega. Selgub, et<br />
kuigi suur osa lastest on üldjoontes erinevate eluaspektidega rahul, on ka neid, kes väljendavad<br />
rahulolematust. Väike, kuid kindlasti oluline osa lastest ütleb, et ta ei ole kunagi eluga või endaga<br />
rahul (mõlemal juhul 2%). Lisaks on neid, kes tunnevad rahulolu oma eluga harvem kui kord kuus<br />
(4%). <strong>Lapse</strong> õiguste tagamise üheks eesmärgiks võiks olla sellise olukorra saavutamise, kus poleks<br />
selliseid lapsi, kes kunagi eluga rahul ei ole. Ka üksikuna tunneb end pea iga päev 9% lapsi, mitu korda<br />
või korra nädalas lisaks 30%. Vaadates eelpool suhtlust vanematega (ptk 4.2.), oli näha, et suur osa<br />
lapsi ei suhtle märkimisväärselt sageli oma vanematega. Võimalik, et see on üks üksilduse põhjus.<br />
Kir<strong>ja</strong>nduses viidatakse sellele, et sarnaselt täiskasvanute tempokale elule on ka laste elu sageli<br />
üleorganiseeritud (ingl overbooked childhood) ning lastel napib aega mängu- <strong>ja</strong> meelelahutuseks<br />
(Darbyshire 2007, Ginsburg 2007). Uuring ei näita küll seda, kui palju on Eesti laste elu<br />
üleorganiseeritud ning kui palju aega neil igast päevast mänguks <strong>ja</strong> meelelahutuseks jääb, kuid<br />
igapäevaselt on piisavalt vaba aega 21%-il lastest <strong>ja</strong> vähemalt korra nädalas tunneb seda 55% lastest.<br />
Samas kurdavad lapsed väsimust. Valdav enamus lastest (80%) tunneb mitu korda nädalas end<br />
väsinuna, ka tajutakse liialt suurt koormust koolis – tervelt 85% lastest tunneb vähemalt korra<br />
nädalas, et tal on liiga palju õppida. Samal a<strong>ja</strong>l tunneb suurem osa lastest siiski, et nad saavad<br />
tegeleda as<strong>ja</strong>dega, millega tahavad (51% iga päev, 29% paar korda nädalas). Siiski tunneb 35% lastest<br />
vähemalt korra nädalas, et tal on liiga palju trenne. Samas paistab see olevat enamasti laste vaba<br />
valik, mitte vanematepoolne surve. Vaid 15% lastest on tundnud sellist vanematepoolset survet käia<br />
liiga palju trennides või huviringides.<br />
75
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
5. Kokkuvõte<br />
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> viidi 2012. aastal läbi esmakordselt. Monitooringu üheks<br />
osaks täiskasvanud elanikkonna küsitluse kõrval (Karu et al. 2012b) oli klassi laste küsitlus, mille<br />
eesmärgiks seati Eesti 4.-12. klassi laste lapse õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong>ga seotud kogemuste, teadlikkuse<br />
<strong>ja</strong> hoiakute kirjeldamine.<br />
Monitooring näitab, et kuigi suurem osa lastest on lapse õigustest kuulnud (84%), leidub Eestis veel<br />
lapsi, kelleni fraas „lapse õigused“ ei ole jõudnud. Kõige enam seostub laste <strong>ja</strong>oks mõiste „lapse<br />
õigused“ selliste märksõnadega nagu kool <strong>ja</strong> haridus. Sagedasti seostati lapse õiguseid õigusega<br />
avaldada arvamust <strong>ja</strong> osaleda otsustamises, vanemaid <strong>ja</strong> perekonda. <strong>Lapse</strong>d lisasid siia nimekir<strong>ja</strong><br />
olulise märksõnana veel arusaama, et laste peal ei tohi kasutada vägivalda ega füüsiliselt neid<br />
karistada.<br />
Vanematele lastele (8.-12. klass) puhul kontrolliti ka konkreetsemaid teadmisi lapse õiguste kohta.<br />
Neile esitati erinevaid lapse õiguste kohta käivaid väiteid ning paluti vastata, kas esitatud väidete<br />
puhul on tegu lapse õigusega. Kuigi lapsed olid paljud kuulnud lapse õigustest, viitavad antud<br />
küsimuse tulemused sellele, et lapsed ei mõista alati üheselt ning kindlalt, millised on lapse õigused.<br />
Näiteks väite „Kõigil lastel on ühesugused õigused“ puhul vastas küll 76% lastest, et tegu on lapse<br />
õigusega, kuid ülejäänud vasta<strong>ja</strong>d valisid variandi „ei oska öelda“ (18%) või leidsid, et tegu pole lapse<br />
õigusega (6%). Vähem teati ka seda, et täiskasvanud peaksid austama lapsi samamoodi kui lapsed<br />
täiskasvanuid. Samas on pea kõik Eesti noored (94%) teadlikud ühest olulisemast lapse õigusest –<br />
õigusest avaldada arvamust <strong>ja</strong> ennast väljendada. Selle põhimõtte teadmine <strong>ja</strong> tunnistamine on<br />
soodsaks pinnaseks lapse õiguste paremaks tagamiseks – just lapse õigust otsuste tegemises osaleda<br />
<strong>ja</strong> kaasa rääkida peetakse üldiselt selliseks õiguseks, mille tagamisega kõige rohkem erinevates<br />
ühiskondades probleeme on olnud (Lansdown 2010, Johnny 2006).<br />
<strong>Lapse</strong> õiguste tagamine ühiskonnas sõltub ka sellest, milline on elanikkonna nägemus lastest.<br />
Arusaam sellest, millised lapsed üldiselt on, määrab, kuidas lastesse suhtutakse, millised võimalused,<br />
piirangud <strong>ja</strong> kohustused neile seatakse <strong>ja</strong> milline on laste üldine tegevusruum ühiskonnas.<br />
Monitooring näitab, et Eesti laste nägemus <strong>ja</strong> arusaam neist endist vastab nii-öelda kompetentse<br />
lapse kuvandile - kõige enam poolehoidu leidis kuvand lapsest kui kompetentsest, aktiivsest,<br />
iseseisvast inimesest. Teisalt nõustusid lapsed ka üpris üksmeelselt väidetega, mis väljendasid<br />
haavatava lapse kuvandit. Näiteks olid suur osa vastanutest (94%) seda meelt, et lapsed va<strong>ja</strong>vad<br />
kaitset ning lapsed on õrnad <strong>ja</strong> haavatavad (75%). Seega, kui vaadata nel<strong>ja</strong> lapse kuvandit, siis võib<br />
laste hinnangute põh<strong>ja</strong>l öelda, et nad toetavad kõige rohkem selliseid hoiakuid, mis viitavad sellele, et<br />
nad näevad last ennekõike kompetentsena, kuid üsna suur osa neist toetab ka haavatava lapse<br />
kuvandiga kooskõlas olevaid arusaamasid. Seega võib öelda, et laste endi nägemus lastest on selline,<br />
mis võiks olla soodsaks pinnaseks laste suuremaks osalemiseks oma elu puudutavates otsustes juhul,<br />
kui ka lapsevanemad selleks lastele võimaluse annavad ning lapsed va<strong>ja</strong>likud oskused selleks<br />
omandavad.<br />
Küsitlusest selgus ka, et lastel on võrdlemisi suur võimalus erinevates igapäevaelus küsimustes<br />
arvamust avaldada (nt milliseid riideid kanda, kuidas vaba aega veeta, millistes trennides <strong>ja</strong> ringides<br />
käia), kuid koolielu <strong>ja</strong> üldisemates ühiskonda puudutavates küsimustes saavad lapsed vähem kaasa<br />
rääkida. Sealjuures on märkimisväärne ka see, et üsna suur osa lastest ei soovigi nendes küsimustes<br />
kaasa rääkida. Seega võib laste suurem osalus jääda ka laste endi huvi taha. Samas tuuakse<br />
kir<strong>ja</strong>nduses ka väl<strong>ja</strong>, et oskust otsuste tegemisel kaasa rääkida, tuleb lastele õpetada ning see ei teki<br />
76
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
vanemaks saades neil iseenesest – kompetentsus areneb praktiliste kogemuste baasil kogu elu jooksul<br />
(James <strong>ja</strong> James 2008).<br />
Eesti Vabariigi lastekaitse seaduse 9 kohaselt on igal inimesel kohustus abiva<strong>ja</strong>vast lapsest teatada<br />
politseile, sotsiaaltööta<strong>ja</strong>le või mõnele teisele abi andvale asutusele. Enamus lapsi (94%) leidis, et kui<br />
nad näeksid tõsises hädas <strong>ja</strong> abi va<strong>ja</strong>vat last, räägiksid nad kas hädas oleva lapse endaga või teataks<br />
oma vanematele või mõnele muule täiskasvanule. Vaid kaduvväike osa lastest ei teeks hädas oleva<br />
lapse aitamiseks midagi. Seega, lapsed tunnetavad oma kohustust teatada abiva<strong>ja</strong>vast lapsest.<br />
Suurem osa lastest räägiks abiva<strong>ja</strong>va lapse endaga (77%), õpeta<strong>ja</strong>le või oma vanemale räägiks<br />
vastavalt 44% <strong>ja</strong> 40%.<br />
<strong>Laste</strong>lt küsiti ka nende endi kokkupuuteid erinevate ebameeldivate olukordadega viimase aasta<br />
jooksul. Kõige enam tunnevad lapsed, et õpeta<strong>ja</strong>d käituvad koolis nendega ebaõiglaselt – tervelt 62%<br />
lastest on seda vähemalt korra kogenud, 13% aga pidevalt. Teiseks olid peaaegu pooled küsitlusele<br />
vastanud lapsed kogenud koolikiusamist <strong>ja</strong> löömist oli kogenud iga nel<strong>ja</strong>s laps. Juhtumiste tõsidust<br />
näitab see, et õpeta<strong>ja</strong>poolse halva kohtlemise hirmus on koolist vähemalt korra puudunud 14% lastest<br />
<strong>ja</strong> kaaslaste kiusamist kartes on puudunud 7% lastest. Lisaks koolis toimuvale kiusamisele <strong>ja</strong><br />
vägivallale oli 13% lastest ka kodus vägivalda pealt näinud.<br />
<strong>Lapse</strong> üheks põhiõiguseks on õigus mõlemale vanemale ning ÜRO lapse õiguste konventsiooni<br />
kohaselt on lapsel, kes on lahutatud ühest või mõlemast vanemast, õigus säilitada regulaarsed<br />
isiklikud suhted <strong>ja</strong> otsene kontakt mõlema vanemaga, kui see ei ole lapse huvidega vastuolus 10 .<br />
Küsitlusest selgus, et laste pered on väga erinevad ning suur osa lapsi ei ela koos oma mõlema<br />
vanemaga. Mõlema bioloogilise vanemaga koos elas 62% vastanud lastest. 30% lastest ütles, et tal on<br />
vähemalt üks (elus) lapsevanem, kes ei ela temaga koos. Seega on Eestis märkimisväärsel hulgal neid<br />
lapsi, kelle <strong>ja</strong>oks ei pruugi olla alati õigus mõlemale vanemale tagatud. Et enamasti pere lagunemisel<br />
jääb laps ema juurde elama, on paljudel lastel just isa see, kes temaga koos ei ela. Vaid 3% lastest<br />
kohtub iga päev oma lahuselava isaga, samas kui mitte kunagi ei näe oma isa 20% neist lastest.<br />
Vähemalt kord nädalas näeb oma mu<strong>ja</strong>l elavat isa 34% lastest. Suur osa lastest ei ole selle olukorraga<br />
rahul. Üle poole (54%) lastest, kelle isa elab lahus, sooviks oma isaga kohtuda sagedamini ning vaid<br />
28% olid rahul sellega, kui sageli vanemaga kohtuti.<br />
Sõltumata sellest, kas ema <strong>ja</strong> isa elavad lapsega koos või kas tegu on bioloogiliste või<br />
kasuvanematega, on oluline see, kui sageli <strong>ja</strong> mil viisil lapsega suheldakse, kuivõrd räägitakse <strong>ja</strong><br />
kuivõrd võetakse ühiselt midagi meeldivat ette. Suurem osa lapsi tunneb, et vanematel on nende<br />
<strong>ja</strong>oks piisavalt aega. Ligikaudu kuuendik (16%) lastest tunneb, et emal pole tema <strong>ja</strong>oks piisavalt aega,<br />
isade puhul aga veidi üle viiendiku lastest. Teisalt pole aga ühised, toredad tegevused vanematega<br />
paljude laste <strong>ja</strong>oks väga sagedased. Emadega võtab vähemalt kord nädalas või sagedamini ette midagi<br />
toredat 45% <strong>ja</strong> isadega 35% lastest. Ka igapäevaselt suheldakse emadega rohkem – emad ühest<br />
küljest kiidavad lapsi, a<strong>ja</strong>vad niisama juttu <strong>ja</strong> räägivad sellest, kuidas koolis läheb. Ka suur osa isadest<br />
suhtleb oma lastega, kuid siiski vähem kui emad. Põhjus võib ühest küljest olla selles, et nel<strong>ja</strong>ndikul<br />
lastest elab isa lapsest eemal, mistõttu on ka igapäevane suhtlus raskendatud. Suur osa lapsi ütleb, et<br />
nad tunnevad end mõnikord üksikuna - tervelt 39% lastest ütleb, et on end kord nädalas või<br />
sagedamini tundnud üksikuna.<br />
9 Eesti Vabariigi lastekaitseseadus, § 59 lg 1.<br />
10 ÜRO lapse õiguste konventsioon, artikkel 9, punkt 3.<br />
77
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
Monitooringu oluliseks osaks lapse õiguste kõrval on ka vanemlus, mida uuriti ka läbi laste<br />
perspektiivi. Euroopas on soovituslikke vanemluspraktikaid kirjeldatud kui positiivset vanemlust, mida<br />
iseloomustab lapse huvide igakülgse arvestamisega, mis on hoolitsev <strong>ja</strong> enesekindlust andev,<br />
vägivallavaba, tunnustav <strong>ja</strong> suunav, seades piire lapse täieliku arengu soodustamiseks. 11<br />
Kui vaadata laste hinnanguid sellele, kuidas vanemad neid kasvatavad, näeme, et vanemate praktikad<br />
ei järgi ainult ühte tüüpi vanemlusstiile, vaid erinevad kasvatuspõhimõtted võivad olla ka omavahel<br />
põimunud. Suur osa lapsi väljendab oma arvamust vanemate vanemluspraktikate kohta sellisel viisil,<br />
et saab järeldada, et nende vanemate kasvatusstiil on autoriteetne. Autoriteetset vanemlusstiili<br />
iseloomustab see, et vanemad selgitavad <strong>ja</strong> põhjendavad oma nõudmisi ning nad suhtuvad hästi<br />
sellesse, kui laps teeb ise otsuseid. Nende väidetega nõustusid lapsed kõige rohkem. Samas nõustus<br />
suur osa lapsi ka selliste väidetega, mis kirjeldasid nende lapsevanemaid kui autoritaarse<br />
vanemlusstiili järgi<strong>ja</strong>id. Sellise vanemlusstiiliga vanemad eeldavad reeglite <strong>ja</strong> korralduste vaikimisi<br />
järgimist. Seega on Eesti lapsevanemate hulgas levinud kaks mõneti vastandlikku vanemlusstiili – üks,<br />
mis on suunatud selgitamisele, suunamisele <strong>ja</strong> laste autonoomiale, ning teine, mis kirjutab ette<br />
lapsele reeglid ning nõuab selgitusi <strong>ja</strong>gamata nende järgimist.<br />
Distsiplineerimisviisid on oluline osa laste kasvatamisest. Monitooring näitab, et laste sõnul kasutavad<br />
nende vanemad kõige sagedama distsiplineerimisviisina julgustamist, pahandamist, selgitamist <strong>ja</strong> ka<br />
keelamist. Kõige vähem andsid lapsed teada sellest, et nende vanemad karistavad neid füüsiliselt ehk<br />
annavad vitsa, rihma või laksu. <strong>Lapse</strong>d ise peavad kõige sobivamateks karistus- või suunamisviisideks<br />
samuti selgitamist ning rääkimist.<br />
Seega võib öelda, et distsiplineerimisviisid <strong>ja</strong> ka vanemlusstiilid on suures <strong>ja</strong>os positiivse <strong>vanemluse</strong><br />
põhimõtetega kooskõlas. Samas ei käi nende põhimõtetega kokku autoritaarne vanemlusstiil, mida<br />
samuti vanemate praktikas esineb. Kuigi füüsilist karistamist esineb harva, peaks selle osas kehtima<br />
ühiskonnas null-tolerants ning ükski laps ei tohiks kogeda füüsilist karistamist. Ka lapsed ise nimetasid<br />
ühe lapse õigusena just õigust mitte olla füüsiliselt karistatud.<br />
Kuigi teiste riikide uuringud on näidanud, et laste vaba aeg on vähenenud (Darbyshire 2007, Ginsburg<br />
2007), ei tunne enamus Eesti lapsi, et nad ei saaks tegeleda as<strong>ja</strong>dega, millega nad ise tahavad<br />
tegeleda. Samas tunneb valdav enamus lapsi end kas iga päev või vähemalt paar korda nädalas<br />
väsinuna. Siiski on väikesel osal lastel tunne (15%), et nende vanemad tahavad, et nad liiga paljudes<br />
huviringides <strong>ja</strong> trennides käiksid. Ka tunneb ligikaudu kolmandik (34%) lastest iga päev, et neil on liiga<br />
palju õppida <strong>ja</strong> teine kolmandik tunneb seda vähemalt paar korda nädalas. Suur osa lastega on oma<br />
eluga üldiselt, oma sõpradega <strong>ja</strong> ka iseendaga rahul. Samas on väike osa lapsi ka, kes ei tunne kunagi,<br />
et nad oleksid oma elu või ka iseendaga rahul.<br />
Vastavalt <strong>Laste</strong> <strong>ja</strong> perede arengukava 2012-2020 laiemale eesmärgile, mille kohaselt Eestist peaks<br />
saama tugev ühiskond, kus on targad lapsevanemad <strong>ja</strong> toredad lapsed, on oluline ka tulevikus viia läbi<br />
vastav <strong>monitooring</strong> ning hinnata lapse õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> olukorda Eestis.<br />
11 Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee soovitus Rec(2006)19 liikmesriikidele positiivse lastekasvatuse toetamise<br />
poliitika kohta: http://www.sm.ee/tegevus/lapsed-<strong>ja</strong>pere/<strong>vanemluse</strong> toetamis.html<br />
78
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
Kasutatud kir<strong>ja</strong>ndus<br />
Baumrind, D. (1991). The influence of parenting style on adolescent competence and substance use.<br />
Journal of Early Adolescence, 11(1), 56-95.<br />
Cherry, K. Parenting Styles. The Four Styles of Parenting.<br />
http://psychology.about.com/od/developmentalpsychology/a/parenting-style.htm (külastatud<br />
28.12.2011)<br />
Crowley, A., Vulliamy, C. (2002) Listen Up! Children Talk: About Smacking. Save the Children UK.<br />
http://www.childrenareunbeatable.org.uk/pdfs/ListenUp-English.pdf (15.01.2012).<br />
Darbyshire, P. (2007) ‘Childhood’: are reports of its death greatly exaggerated?, Journal of Child<br />
Health Care 11(2), 85-97.<br />
Ginsburg, K. R. (2007) The Importance of Play in Promoting Healthy Child Development and<br />
Maintaining Strong Parent-Child Bonds, Pediatrics 119(1), 182-191.<br />
Goldson, B. (1997) ‘Childhood’: An Introduction to Historical and Theoretical Analyses, teoses<br />
Scraton, P. (toim.) 'Childhood' in 'Crisis'?. London: UCL Press.<br />
Harper, C., Jones, N., Tincati, C. (2010) Opportunities and challenges in promoting policy- and<br />
practice-relevant knowledge on child rights. Working Paper 318. Overseas Development Institute.<br />
http://www.odi.org.uk/resources/docs/6050.pdf (18.11.2011).<br />
James, A., James, A. L. (2008) Key Concepts in Childhood Studies. SAGE key concepts. Los Angeles,<br />
California – London: Sage Publications Ltd.<br />
Johnny, L. (2006) Reconceptualising childhood: Children’s rights and youth participation in schools,<br />
International Education Journal 7(1), 17-25.<br />
Kasearu, K., Rootalu, K. (2011) <strong>Lapse</strong> väärtus <strong>ja</strong> põlvkondadevahelised suhted. Uuringu lühiraport.<br />
https://valitsus.ee/UserFiles/valitsus/et/riigikantselei/strateegia/poliitika-analuusid-<strong>ja</strong>-uuringud/tarkadeotsuste-fondi-noorteadlaste-alameetme/Uuringu%20kokkuv%C3%B5te.pdf<br />
(20.12.2011).<br />
Karu, M., Turk, P., Biin, H., Suvi, H. (2012a) <strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong>. Kir<strong>ja</strong>nduse<br />
ülevaade <strong>ja</strong> metoodika aruanne. Poliitikauuringute Keskus Praxis.<br />
Karu, M., Turk, P., Biin, H., Suvi, H. (2012b) <strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong>. Täiskasvanute<br />
küsitlus. Poliitikauuringute Keskus Praxis.<br />
Kerr, M., Stattin, H., Biesecker, G., Ferrer-Werder, L. (2003) Relationships with parents and peers in<br />
adolescence. kogumikus Weiner, I. B., Freedheim, D. K., Lerner, R. M., Easterbrooks, M. A., Schinka, J.<br />
A., Mistry, J., & Velicer, W. F. (toim). Handbook of Psychology: Developmental psychology. John Wiley<br />
and Sons.<br />
Lansdown, G. (2010) The realisation of children’s participation rights: critical reflections, teoses Percy-<br />
Smith, B., Thomas, N. (toim.) A Handbook of Children and Young People’s Participation. Perspectives<br />
from Theory and Practice. London – New York: Routledge.<br />
Landsown, G. (1994) Children’s Rights, raamatus B. Mayall (toim.) Children’s Childhoods: Observed<br />
and Experienced. London: Falmer Press. lk 33-44. viidatud Taylor et al. 2011 kaudu.<br />
Maccoby, E. E., & Martin, J. (1983). Socialization in the context of the family: Parent-child interaction.<br />
In P. H.Mussen (Series Ed.) & E. M. Hetherington (Vol. Ed.), Handbook of child psychology: Vol.<br />
4.Socialization, personality, and social development (4th ed., pp. 1 – 101). New York: Wiley<br />
Meyer, A. (2007) The Moral Rhetoric of Childhood, Childhood 14(1), 85-104.<br />
Morine, S. L. (2000) Children's and Parents' Attitudes Towards Children's Rights and Perceptions of<br />
Family Relationships. Human Development and Applied Psychology University: The Ontario Institute<br />
79
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
for Studies in Education of the University of Toronto.<br />
https://tspace.library.utoronto.ca/bitstream/1807/14423/1/MQ53473.pdf (20.12.2011).<br />
Scraton, P. (2005) Whose 'Childhood'? What 'Crisis'?, teoses Jenks, C. (toim.) Childhood. Critical<br />
Concepts in Sociology III. Abingdon: Routledge.<br />
Taylor, N., Smith, A. B., Nairn, K. (2001). Rights important to young people: Secondary students and<br />
staff perspectives. International Journal of Children’s Rights 9(2), 137–156.<br />
ÜRO <strong>Lapse</strong> Õiguste Konventsioon, vastu võetud 26.09.1991 https://www.riigiteata<strong>ja</strong>.ee/akt/24016<br />
Eesti Vabariigi lastekaitse seadus. Vastu võetud 08.06.1992. a seadusega (RT 1992, 28, 370), jõustunud<br />
01.01.1993. a.<br />
80
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
LISA 1. nooremate laste ankeet (4. – 7.klass)<br />
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong><br />
laste küsitlus<br />
Hea uuringus osale<strong>ja</strong>! Viime läbi küsitluse, et teada saada, mida lapsed arvavad lapse õigustest <strong>ja</strong> millised<br />
on nende suhted oma vanematega. Uuringus osalevad koolid <strong>ja</strong> klassid on valitud juhuslikult kõigi Eesti<br />
koolide hulgast. Kokku küsitleme 1000 last üle terve Eesti. Küsitlus on anonüümne – me ei küsi su nime ega<br />
su täpset elukohta. Analüüsime kõigi laste vastuseid koos <strong>ja</strong> keegi ei saa teada, kuidas sina vastasid.<br />
Küsimustel ei ole õigeid <strong>ja</strong> valesid vastuseid – märgi vastus just nii nagu sina arvad.<br />
Küsimustele vastamine on lihtne. Enamiku küsimuste puhul tõmba sobiva vastusevariandi ees olevale<br />
numbrile ring ümber. Mõnele küsimusele saad kirjutada vastuse ka ise.<br />
Loe küsimused hoolega läbi <strong>ja</strong> mõtle hoolega, mida küsitakse. Pööra tähelepanu ka sellele, et mõned<br />
küsimused on ainult viimase kuu või viimase aasta kohta. Sellistel juhtudel meenutada, mis on toimunud<br />
viimase 30 päeva jooksul või alates eelmise aasta kevadest.<br />
Kui sa ei saa mõnest küsimusest täpselt aru, võid küsida abi küsitluse läbivii<strong>ja</strong>lt.<br />
Küsitluse on tellinud Õiguskantsleri Kantselei koos Sotsiaalministeeriumiga <strong>ja</strong> selle viib läbi<br />
Poliitikauuringute Keskus Praxis. Aitäh sulle ausate vastuste eest! Alustame!<br />
1. Kas sa oled poiss või tüdruk? Tõmba sobiva vastuse numbrile ring ümber.<br />
1. tüdruk<br />
2. poiss<br />
2. Kui vana sa oled? Kirjuta numbriga enda vanus joonele.<br />
_____ aastane<br />
3. Kus sa elad? Kui sa elad linnas, palun kirjuta joonele linna nimi. Kui elad maal, kirjuta asula või<br />
valla nimi.<br />
Linna või asula nimi ______________________________<br />
LAPSE ÕIGUSED<br />
4. Kas sa oled kunagi kuulnud midagi lapse õigustest? Tõmba sobiva vastuse numbrile ring ümber.<br />
1 Jah<br />
2 Ei<br />
5. Kirjuta palun kuni kolm as<strong>ja</strong>, mis sulle esimesena pähe tulevad, kui mõtled sõnapaarile “lapse<br />
õigused”.<br />
1. ______________________________________________<br />
2. ______________________________________________<br />
3. ______________________________________________<br />
6. Erinevad inimesed suhtuvad lastesse <strong>ja</strong> lapsepõlve erinevalt. Millised on lapsed sinu arvates?<br />
Märgi iga väite kohta, kuivõrd sa selle väitega nõustud <strong>ja</strong> tõmba sobiva vastuse numbrile ringi ümber.<br />
Täiesti<br />
nõus<br />
Pigem<br />
nõus<br />
Pigem ei<br />
ole nõus<br />
Üldse ei<br />
ole nõus<br />
1. <strong>Lapse</strong>d ei tee pahandusi meelega, vaid oskamatusest või 4 3 2 1<br />
teadmatusest<br />
2. <strong>Lapse</strong>d ei tea, mis neile kasulik on 4 3 2 1<br />
3. <strong>Lapse</strong>d ei ole võimelised as<strong>ja</strong>dest aru saama 4 3 2 1<br />
4. <strong>Lapse</strong>d on taibukad <strong>ja</strong> targad 4 3 2 1<br />
5. Ilma täiskasvanute kontrollita lähevad lapsed hukka 4 3 2 1<br />
6. <strong>Lapse</strong>d on isekad <strong>ja</strong> ei arvesta teistega 4 3 2 1<br />
7. <strong>Lapse</strong>d ei va<strong>ja</strong> pidevat vanemate kontrolli 4 3 2 1<br />
8. <strong>Laste</strong>l pole austust täiskasvanute vastu 4 3 2 1<br />
9. <strong>Lapse</strong>d on võimelised iseseisvalt valikuid tegema 4 3 2 1<br />
81
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
10. <strong>Lapse</strong>d teevad meelega pahandust, kui nad jätta järelvalveta 4 3 2 1<br />
11. <strong>Lapse</strong>d va<strong>ja</strong>vad kaitset 4 3 2 1<br />
12. <strong>Laste</strong>l on oma arvamused <strong>ja</strong> eelistused, millega on oluline<br />
arvestada<br />
4 3 2 1<br />
7. Kui Sa mõtled erinevatele teemadele, mis Sinu elu puudutavad, siis kui sageli saad Sa enda<br />
arvates nendes küsimustes kaasa rääkida? Märgi palun enda kogemus iga näite puhul. Kui mõnda as<strong>ja</strong> ei<br />
ole sinuga kunagi juhtunud, siis märgi vastus kõige viimasesse veergu (Ma pole selle teemaga kokku<br />
puutunud).<br />
Saan alati Saan Enamasti Ei saa Ma pole selle<br />
kaasa enamasti ei saa kunagi teemaga kokku<br />
rääkida kaasa kaasa kaasa puutunud<br />
rääkida rääkida rääkida<br />
1. Mida oma vaba a<strong>ja</strong>ga teha 5 4 3 2 1<br />
2. Millistes trennides, ringides käin 5 4 3 2 1<br />
3. Kooli valik või vahetus 5 4 3 2 1<br />
4. Milliseid riideid ma kannan 5 4 3 2 1<br />
5. Oma toa kujundamine <strong>ja</strong> 5 4 3 2 1<br />
sisustamine<br />
6. Pere puhkuseplaanide tegemine 5 4 3 2 1<br />
7. Mida kodus süüa 5 4 3 2 1<br />
8. Koduste reeglite kehtestamine 5 4 3 2 1<br />
9. Kooli reeglite kehtestamine 5 4 3 2 1<br />
10. Kooli ürituste korraldamine 5 4 3 2 1<br />
11. Koolitoidu valik 5 4 3 2 1<br />
12. Koduste ülesannete hulk 5 4 3 2 1<br />
13. Kohad, kus lapsed saavad vaba 5 4 3 2 1<br />
aega veeta (nt mänguväl<strong>ja</strong>kud,<br />
noortekeskused jm vaba a<strong>ja</strong><br />
veetmise kohtade loomine <strong>ja</strong><br />
kujundamine)?<br />
14. Et bussid sõidaksid mulle sobivatel 5 4 3 2 1<br />
kellaaegadel<br />
15. Lapsi puudutavate seaduste 5 4 3 2 1<br />
tegemine<br />
8. Kas sulle meenub veel mõni teema või olukord, kus sa tundsid, et täiskasvanud oleks võinud<br />
sinu arvamust küsida, aga ei küsinud? Kui meenub, siis kirjuta siia lühidalt, mis olukord see oli.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________________________<br />
9. Kui sa mõtled laste käest arvamuse küsimise peale, siis kuivõrd sa nõustud nende väidetega?<br />
Tõmba igas reas ühe sobiva vastusevariandi numbri ümber ring.<br />
Täiesti<br />
nõus<br />
Pigem<br />
nõus<br />
Pigem<br />
ei ole<br />
Üldse ei<br />
ole nõus<br />
nõus<br />
1. <strong>Lapse</strong> ärakuulamine on sama tähtis kui täiskasvanute 4 3 2 1<br />
kuulamine<br />
2. <strong>Lapse</strong> arvamust võib küsida, kuid sellega ei pea arvestama 4 3 2 1<br />
3. Last puudutavate küsimuste puhul (nagu näiteks lapse tuba, 4 3 2 1<br />
kool, riietus, vaba aeg jne) tuleb alati küsida lapse arvamust<br />
4. Tervet perekonda puudutavate küsimuste puhul (nagu näiteks 4 3 2 1<br />
elukohavalik, puhkuseplaanid, elukorraldus, kodused reeglid)<br />
tuleb alati küsida lapse arvamust<br />
5. Kui vanemad lähevad lahku, tuleb alati küsida ka lapse 4 3 2 1<br />
82
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
arvamust, kelle juures ta elada soovib<br />
6. <strong>Lapse</strong>d peaks saama kaasa rääkida koolielu puudutavates<br />
küsimustes (nt kooli kodukorra kehtestamine)<br />
7. <strong>Lapse</strong>d peaksid saama kaasa rääkida nende ümber toimuva elu<br />
küsimustes (näiteks mänguväl<strong>ja</strong>kute ehitamine, bussigraafikud,<br />
huvitegevus)<br />
8. Poliitikud peaksid küsima laste arvamust enne, kui nad teevad<br />
lapsi puudutavaid otsuseid<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
10. Mis sa arvad, millisest vanusest alates on lapsed või noored valmis selleks, et ... Märgi igale<br />
reale sinu arvates sobiv vanus<br />
Laps on valmis selleks, et:<br />
1. hoida oma tuba korras _______ aastaselt<br />
2. sõita üksinda ühistranspordis (bussis, rongis, trammis, trollis) _______ aastaselt<br />
3. va<strong>ja</strong>dusel hoida oma nooremaid õdesid-vendi _______ aastaselt<br />
4. jääda üksi paariks tunniks koju _______ aastaselt<br />
5. abielluda _______ aastaselt<br />
6. käia õhtul peale kella 23 ilma täiskasvanuteta väl<strong>ja</strong>s _______ aastaselt<br />
7. kolida üksi elama _______ aastaselt<br />
8. osaleda valimistel _______ aastaselt<br />
9. võtta laenu _______ aastaselt<br />
10. käia üksinda perearsti juures _______ aastaselt<br />
11. hakata kasutama Internetti _______ aastaselt<br />
12. elada kodus pikemat aega ilma täiskasvanuteta (kui ema või isa töötavad _______ aastaselt<br />
näiteks välismaal)<br />
11. Mida sa teeksid, kui näed mõnda last, kes on tõsises hädas <strong>ja</strong> sulle tundub, et tal oleks abi va<strong>ja</strong>?<br />
Vali kõik sulle sobivad variandid.<br />
1. ei teeks midagi<br />
2. räägiksin selle lapsega<br />
3. räägiksin oma vanematega<br />
4. räägiksin õpeta<strong>ja</strong>ga või mõne teise täiskasvanuga<br />
5. teeksin midagi muud, pöörduksin kellegi teise poole (kirjuta, mida teeksid või kelle poole<br />
pöörduksid)<br />
____________________________________________________________________________<br />
12. Kas sinuga on viimase aasta (12 kuu) jooksul juhtunud midagi allpool loetletust? Ära kirjuta asju,<br />
mis on juhtunud sinuga ammu. Mõtle viimase aasta peale (2011. aasta kevadest kuni praeguseni).<br />
Tõmba sobiva vastuse numbrile ring ümber.<br />
Pidevalt<br />
juhtub<br />
Mõned<br />
korrad<br />
Ühe<br />
korra<br />
Ei ole<br />
juhtunud<br />
1. Sinult on vägivallaga ähvardades nõutud raha või midagi muud<br />
(nt kella, riideid, telefoni)?<br />
4 3 2 1<br />
2. Keegi on sind nii kõvasti löönud või vigastanud nii, et sa va<strong>ja</strong>sid<br />
arstiabi?<br />
3. Sinult on viimase aasta jooksul midagi varastatud (nt raamat,<br />
raha, telefon, spordivarustus, <strong>ja</strong>lgratas)?<br />
4. Sa oled kodus näinud pealt vägivalda (kuigi sulle keegi haiget ei<br />
teinud)<br />
5. Sind on koolis kiusatud (narritud, alandatud, alavääristatud või<br />
kaaslaste poolt ignoreeritud)?<br />
6. Sind on koolis kaaslaste poolt löödud?<br />
7. Oled tundnud koolis, et õpeta<strong>ja</strong>d käituvad sinuga ebaõiglaselt<br />
(nt ei kohtle teiste lastega võrreldes õiglaselt, on pannud<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
83
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
hindeid ebaõiglaselt)?<br />
8. Sa oled puudunud koolist, sest kartsid teiste laste kiusamist? 4 3 2 1<br />
9. Sa oled puudunud koolist, sest kartsid õpeta<strong>ja</strong>poolset halba 4 3 2 1<br />
kohtlemist?<br />
13. Kui Sul on juhtunud või peaks juhtuma mõni eelmises küsimuses loetletud olukord, kelle poole<br />
pöörduksid esmalt abi saamiseks? Kirjuta kuni kolm inimest või asutust.<br />
1)_____________________________________<br />
2)_____________________________________<br />
3)_____________________________________<br />
SINU PEREKOND<br />
14. Mitu inimest elab koos sinuga sinu kodus? Palun kirjuta number joonele<br />
Minu kodus elan mina <strong>ja</strong> peale minu veel ______________ inimest.<br />
15. Kellega koos sa elad? Tõmba ring ümber kõigi nende inimeste, kes elavad sinuga koos ühes<br />
kodus. Õdede <strong>ja</strong> vendade alla märgi ka poolõed <strong>ja</strong> -vennad või kasuõed <strong>ja</strong>-vennad, kes sinuga koos<br />
elavad. Kirjuta ka, mitu õde või venda sinuga koos elab.<br />
1. Ema<br />
2. Isa<br />
3. Kasuema/võõrasema/isa elukaaslane<br />
4. Kasuisa/võõrasisa/ema elukaaslane<br />
5. õde või õed Mitu õde? __________<br />
6. vend või vennad Mitu venda?__________<br />
7. Vanaema<br />
8. Vanaisa<br />
9. Veel mõni inimene (palun kirjuta, kes see on) _________________________<br />
10. Ma elan lastekodus/asenduskodus<br />
16. Mis keeles räägitakse sinu kodus kõige sagedamini? Tõmba ring ümber sobiva numbri<br />
1. eesti keeles<br />
2. vene keeles<br />
3. mõnes muus keeles (täpsusta, mis keeles) ______________________________<br />
17. Kas <strong>ja</strong> kus riigis su vanemad töötavad? Kui nad töötavad nii Eestis kui välismaal, märgi mõlemad<br />
variandid ära. Välismaal töötamisena ära arvesta seda, kui nad käivad välismaal mõnikord tööreisidel.<br />
Tõmba sobiva vastusenumbrile ring ümber.<br />
Töötab<br />
Eestis<br />
Töötab välismaal/<br />
Käib välismaal<br />
tööl<br />
Ta ei töötagi<br />
praegu<br />
Ma ei tea<br />
Sellist inimest<br />
minu peres ei ole<br />
1. Ema 4 3 2 1 0<br />
2. Kasuema 4 3 2 1 0<br />
3. Isa 4 3 2 1 0<br />
4. Kasuisa 4 3 2 1 0<br />
18. Kas sul on ema või isa, kes elab kusagil mu<strong>ja</strong>l, mitte koos sinuga? Tõmba sobiva vastuse numbrile<br />
ring ümber.<br />
1. ei<br />
2. <strong>ja</strong>h<br />
Kui sa vastasid „ei“, siis jäta järgmised kolm küsimust vahele <strong>ja</strong> jätka küsimusest number 22. Kui sa<br />
vastasid „<strong>ja</strong>h“, siis vasta ka küsimustele 19-21.<br />
KUI SU EMA VÕI ISA EI ELA KOOS SINUGA<br />
84
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
Nendele küsimustele palume vastata ainult nendel lastel, kelle päris ema või päris isa ei ela nendega koos<br />
vaid kusagil mu<strong>ja</strong>l. Kui sa elad koos oma päris ema <strong>ja</strong> isaga, jäta need küsimused vahele <strong>ja</strong> jätka sealt, kus<br />
on pealkiri „kodu <strong>ja</strong> kodune elu“ (küsimus number 22).<br />
19. Kumb sinu vanematest elab sinust lahus, kas ema või isa?<br />
1. ema<br />
2. isa<br />
3. mõlemad, nii ema kui isa<br />
20. Kui sageli sa temaga/nendega kohtud? Tõmba sobiva vastuse numbrile ring ümber.<br />
Emaga<br />
Isaga<br />
1. peaaegu iga päev 1 2<br />
2. vähemalt paar korda nädalas 1 2<br />
3. vähemalt üks kord nädalas 1 2<br />
4. vähemalt kord kuus 1 2<br />
5. mõni kord aastas 1 2<br />
6. harvem 1 2<br />
7. mitte kunagi 1 2<br />
21. Kas Sinu arvates kohtud Sa oma lahus elava ema või isaga piisavalt? Tõmba sobiva vastuse<br />
numbrile ring ümber.<br />
Emaga<br />
Isaga<br />
1. kohtun piisavalt sageli 1 2<br />
2. tahaksin kohtuda sagedamini 1 2<br />
3. tahaksin kohtuda harvem 1 2<br />
4. ei taha üldse kohtuda 1 2<br />
Järgmistes küsimustes küsime täpsemalt su praeguse kodu <strong>ja</strong> koduse elu kohta. Kui sa elad koos<br />
kasuvanema(te), vanavanema(te) või kellegi muu täiskasvanuga, kes pole küll sinu päris vanem, kuid kes<br />
sinu igapäevaelus osaleb, siis mõtle vastates palun nende peale. Kui sa elad lastekodus/asenduskodus, siis<br />
mõtle oma sealse ema või isa peale.<br />
KODU JA KODUNE ELU<br />
22. Kas sul on kodus koht, kus sa saad rahulikult omaette olla <strong>ja</strong> näiteks lugeda või õppida? Tõmba<br />
sobiva vastuse numbrile ring ümber.<br />
1 Jah<br />
2 Ei<br />
23. Kui sageli võtad koos vanematega midagi toredat ette, näiteks käite koos kinos, <strong>ja</strong>lutate,<br />
matkate, meisterdate <strong>ja</strong> mängite koos, külastate sugulasi, teete koos sporti? Tõmba sobiva vastuse<br />
numbrile ring ümber.<br />
Peaaegu<br />
iga päev<br />
Vähemalt<br />
kord nädalas<br />
Vähemalt<br />
kord kuus<br />
Mitte<br />
kunagi<br />
Vähemalt<br />
paar korda<br />
nädalas<br />
Harvemini,<br />
kui kord<br />
kuus<br />
Sellist inimest<br />
minu peres ei<br />
ole<br />
1. emaga 6 5 4 3 2 1 0<br />
2. kasuema 6 5 4 3 2 1 0<br />
3. isaga 6 5 4 3 2 1 0<br />
4. kasuisaga 6 5 4 3 2 1 0<br />
24. Kui sageli oled sa viimase kuu a<strong>ja</strong> jooksul isa või kasuisaga teinud järgmist? Kui sul on nii isa kui<br />
kasuisa, siis vasta selle vanema kohta, kellega koos sa elad. Tõmba sobiva vastuse numbrile ring ümber.<br />
Pea iga<br />
päev<br />
Vähemalt paar<br />
korda nädalas<br />
Vähemalt kord<br />
nädalas<br />
Vähemalt<br />
kord kuus<br />
Mitte<br />
kordagi<br />
1. Räägime sellest, kuidas mul 5 4 3 2 1<br />
85
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
koolis läheb<br />
2. Räägime Eestis või maailmas 5 4 3 2 1<br />
toimuvast<br />
3. Arutame telesaateid, filme või 5 4 3 2 1<br />
raamatuid<br />
4. Isa räägib mulle oma päevast <strong>ja</strong> 5 4 3 2 1<br />
tegemistest<br />
5. A<strong>ja</strong>me niisama juttu 5 4 3 2 1<br />
6. Vaidleme, sest oleme 5 4 3 2 1<br />
eriarvamusel<br />
7. Tülitseme 5 4 3 2 1<br />
8. Isa kiidab mind 5 4 3 2 1<br />
25. Kui sageli oled sa viimase kuu a<strong>ja</strong> jooksul ema või kasuemaga teinud järgmist? Kui sul on nii ema<br />
kui kasuema, siis vasta selle vanema kohta, kellega koos sa elad. Tõmba sobiva vastuse numbrile ring<br />
ümber.<br />
Pea iga<br />
päev<br />
Vähemalt paar<br />
korda nädalas<br />
Vähemalt kord<br />
nädalas<br />
Vähemalt<br />
kord kuus<br />
Mitte<br />
kordagi<br />
1. Räägime sellest, kuidas mul 5 4 3 2 1<br />
koolis läheb<br />
2. Räägime Eestis või maailmas 5 4 3 2 1<br />
toimuvast<br />
3. Arutame telesaateid, filme või 5 4 3 2 1<br />
raamatuid<br />
4. Ema räägib mulle oma päevast <strong>ja</strong> 5 4 3 2 1<br />
tegemistest<br />
5. A<strong>ja</strong>me niisama juttu 5 4 3 2 1<br />
6. Vaidleme, sest oleme 5 4 3 2 1<br />
eriarvamusel<br />
7. Tülitseme 5 4 3 2 1<br />
8. Ema kiidab mind 5 4 3 2 1<br />
26. Kui sa mõtled viimase aasta peale, mida on su vanemad või täiskasvanud kellega koos elad<br />
teinud, kui sa ei kuula sõna või ei käitu nii nagu nad soovivad? Tõmba sobiva vastuse numbrile ring<br />
ümber.<br />
Mitte<br />
kunagi<br />
Väga<br />
harva<br />
Mõnikord<br />
1. Pahandavad 1 2 3 4<br />
2. Keelavad mind <strong>ja</strong> ütlevad, et ma nii ei teeks 1 2 3 4<br />
3. Julgustavad mind õigesti käituma 1 2 3 4<br />
4. Saadavad mind nurka või mõnda teise eraldatud kohta<br />
1 2 3 4<br />
järele mõtlema<br />
5. Annavad vitsa või rihma 1 2 3 4<br />
6. Annavad laksu 1 2 3 4<br />
7. Tutistavad 1 2 3 4<br />
8. Keelavad ära näiteks arvuti, televiisori, maiustused, 1 2 3 4<br />
taskuraha või midagi muud mis mulle meeldib <strong>ja</strong> on oluline<br />
9. Panevad mind koduaresti <strong>ja</strong> ei luba sõpradega kohtuda 1 2 3 4<br />
10. Väljendavad pettumust <strong>ja</strong> nördimust 1 2 3 4<br />
11. Tuletavad meelde reegleid 1 2 3 4<br />
12. Selgitavad, miks mu käitumine ei olnud õige 1 2 3 4<br />
13. Karistuseks ei pööra mulle tähelepanu <strong>ja</strong> ei räägi minuga 1 2 3 4<br />
14. Käsivad karistuseks teha koduseid töid (nt koristada, nõusid<br />
pesta, muru niita vms)<br />
1 2 3 4<br />
Sageli<br />
86
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
27. Kui sa midagi valesti teed, mida sinu arvates vanemad tegema peaksid? Millised nendest<br />
loetletud viisidest sinu arvates kõige õigemad on? Vali eelmisest loetelust kuni kolm varianti <strong>ja</strong> kirjuta<br />
nende numbrid. Kui sinu arvates sobivaid käitumisviise pole selles loetelus, kirjuta need ise juurde<br />
Kõige sobivamad karistusviisid on 1) _____________ 2) ____________3) _____________________<br />
28. Loe läbi väited <strong>ja</strong> märgi igaühe kohta, kas see kehtib sinu <strong>ja</strong> su vanemate kohta <strong>ja</strong> kas sa oled<br />
selle väitega nõus. Tõmba sobiva vastuse numbrile ring ümber.<br />
Täiesti<br />
nõus<br />
Pigem<br />
nõus<br />
Pigem ei<br />
ole nõus<br />
Üldse ei<br />
ole nõus<br />
1. Saan alati oma tahtmise 4 3 2 1<br />
2. Vanemad ei sea mulle piiranguid või reegleid 4 3 2 1<br />
3. Vanemad nõuavad, et ma kuulaks nende sõna vastu 4 3 2 1<br />
vaidlemata<br />
4. Vanemad püüavad kontrollida kõike, mis ma teen 4 3 2 1<br />
5. Vanemad selgitavad <strong>ja</strong> põhjendavad mulle oma nõudmisi 4 3 2 1<br />
6. Vanemad suhtuvad hästi sellesse, kui ma teen ise otsuseid 4 3 2 1<br />
7. Mu vanemad arvavad, et minuga ei ole mõtet rääkida, sest ma 4 3 2 1<br />
ei saa nagunii aru<br />
8. Olen tundnud, et mu vanemad nõuavad minult liiga palju 4 3 2 1<br />
9. Vanemad tahavad, et ma liiga paljudes huviringides <strong>ja</strong> 4 3 2 1<br />
trennides käiksin<br />
10. Vanemad panevad mulle liiga suure vastutuse 4 3 2 1<br />
11. Vanemad suhtlevad minuga ainult käske <strong>ja</strong> korraldusi <strong>ja</strong>gades 4 3 2 1<br />
12. Ma pole saanud tegeleda kõigi mind huvitavate hobidega, sest 4 3 2 1<br />
neid ei pakuta minu kodu lähedal<br />
13. Ma pole saanud tegeleda kõigi mind huvitavate hobidega, sest<br />
meie perel ei ole piisavalt raha<br />
4 3 2 1<br />
29. Mõtle viimase kuu peale <strong>ja</strong> vasta, kui sageli oled sa ennast tundnud järgmiselt? Tõmba sobiva<br />
vastuse numbrile ring ümber.<br />
Pea iga<br />
päev<br />
Vähemalt<br />
paar korda<br />
nädalas<br />
Vähemalt<br />
kord<br />
nädalas<br />
Vähemalt<br />
kord kuus<br />
Harvem<br />
1. Olen tundnud, et olen väsinud 5 4 3 2 1 0<br />
2. Olen tundnud, et mul on piisavalt 5 4 3 2 1 0<br />
vaba aega<br />
3. Olen tundnud end üksikuna 5 4 3 2 1 0<br />
4. Olen tundnud, et mul on igav 5 4 3 2 1 0<br />
5. Olen iseendaga rahul 5 4 3 2 1 0<br />
6. Olen oma sõpradega rahul 5 4 3 2 1 0<br />
7. Olen eluga üldiselt rahul 5 4 3 2 1 0<br />
8. Pean teiste pereliikmete eest 5 4 3 2 1 0<br />
hoolitsema<br />
9. Ma saan tegeleda as<strong>ja</strong>dega, millega 5 4 3 2 1 0<br />
ise tahan<br />
10. Pean liiga palju koristama 5 4 3 2 1 0<br />
11. Mul on liiga palju õppida 5 4 3 2 1 0<br />
12. Mul on koolis tore 5 4 3 2 1 0<br />
13. Mul on liiga palju trenne, hobisid või<br />
ringe<br />
5 4 3 2 1 0<br />
SUUR AITÄH, ET VASTASID!<br />
Kui sa soovid rohkem teada saada lapse õiguste kohta, siis vaata siia<br />
www.lasteombudsman.ee<br />
Mitte<br />
kunagi<br />
87
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
88
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
LISA 2 vanemate laste ankeet (8.-12. klass)<br />
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong><br />
Hea uuringus osale<strong>ja</strong>! Viime läbi küsitluse, et teada saada, mida lapsed arvavad lapse õigustest <strong>ja</strong> millised<br />
on nende suhted oma vanematega. Uuringus osalevad koolid <strong>ja</strong> klassid on valitud juhuslikult kõigi Eesti<br />
koolide hulgast. Kokku küsitleme 1000 last üle terve Eesti. Küsitlus on anonüümne – me ei küsi su nime ega<br />
su täpset elukohta. Analüüsime kõigi laste vastuseid koos <strong>ja</strong> keegi ei saa teada, kuidas sina vastasid.<br />
Küsimustel ei ole õigeid <strong>ja</strong> valesid vastuseid - märgi vastus just nii nagu sina arvad.<br />
Küsimustele vastamine on lihtne. Enamiku küsimuste puhul tõmba sobiva vastusevariandi ees olevale<br />
numbrile ring ümber. Mõnele küsimusele saad kirjutada vastuse ka ise.<br />
Loe küsimused hoolega läbi <strong>ja</strong> mõtle hoolega, mida küsitakse. Pööra tähelepanu ka sellele, et mõned<br />
küsimused on ainult viimase kuu või viimase aasta kohta. Sellistel juhtudel meenutada, mis on toimunud<br />
viimase 30 päeva jooksu või alates eelmise aasta kevadest.<br />
Kui sa ei saa mõnest küsimusest täpselt aru, võid küsida abi küsitluse läbivii<strong>ja</strong>lt.<br />
Küsitluse on tellinud Õiguskantsleri Kantselei koos Sotsiaalministeeriumiga <strong>ja</strong> selle viib läbi<br />
Poliitikauuringute Keskus Praxis. Aitäh sulle ausate vastuste eest! Alustame!<br />
1. Kas sa oled poiss või tüdruk? Tõmba sobiva vastuse numbrile ring ümber.<br />
1. tüdruk<br />
2. poiss<br />
2. Kui vana sa oled? Kirjuta numbriga enda vanus joonele.<br />
_____ aastane<br />
3. Kus sa elad? Kui sa elad linnas, palun kirjuta joonele linna nimi. Kui elad maal, kirjuta asula või<br />
valla nimi.<br />
Linna või asula nimi ______________________________<br />
LAPSE ÕIGUSED<br />
4. Kas sa oled kunagi kuulnud midagi lapse õigustest? Tõmba sobiva vastuse numbrile ring ümber.<br />
1 Jah<br />
2 Ei<br />
5. Kirjuta palun kuni kolm as<strong>ja</strong>, mis sulle esimesena pähe tulevad, kui mõtled sõnapaarile “lapse<br />
õigused”.<br />
1. ______________________________________________<br />
2. ______________________________________________<br />
3. ______________________________________________<br />
89
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
6. Erinevad inimesed suhtuvad lastesse <strong>ja</strong> lapsepõlve erinevalt. Millised on lapsed üldiselt sinu<br />
arvates? Märgi iga väite kohta, kuivõrd sa selle väitega nõustud <strong>ja</strong> tõmba sobiva vastuse numbrile ringi<br />
ümber.<br />
Täiesti<br />
nõus<br />
Pigem<br />
nõus<br />
Pigem ei ole<br />
nõus<br />
Üldse ei ole<br />
nõus<br />
1. <strong>Lapse</strong>d ei tee pahandusi meelega, vaid oskamatusest või 4 3 2 1<br />
teadmatusest<br />
2. <strong>Lapse</strong>d ei tea, mis neile kasulik on 4 3 2 1<br />
3. <strong>Lapse</strong>d ei ole võimelised as<strong>ja</strong>dest aru saama 4 3 2 1<br />
4. <strong>Lapse</strong>d ei suuda vastutada oma tegude eest 4 3 2 1<br />
5. <strong>Lapse</strong>d on taibukad <strong>ja</strong> targad 4 3 2 1<br />
6. Ilma täiskasvanute kontrollita lähevad lapsed hukka 4 3 2 1<br />
7. <strong>Lapse</strong>d on liialt usaldavad <strong>ja</strong> naiivsed 4 3 2 1<br />
8. <strong>Lapse</strong>d on isekad <strong>ja</strong> ei arvesta teistega 4 3 2 1<br />
9. <strong>Lapse</strong>d ei va<strong>ja</strong> pidevat vanemate kontrolli 4 3 2 1<br />
10. <strong>Laste</strong>l pole austust täiskasvanute vastu 4 3 2 1<br />
11. <strong>Lapse</strong>d on võimelised iseseisvalt valikuid tegema 4 3 2 1<br />
12. <strong>Lapse</strong>d on õrnad <strong>ja</strong> haavatavad 4 3 2 1<br />
13. <strong>Lapse</strong>d teevad meelega pahandust, kui nad jätta 4 3 2 1<br />
järelvalveta<br />
14. <strong>Lapse</strong>d va<strong>ja</strong>vad kaitset 4 3 2 1<br />
15. <strong>Laste</strong>l on oma arvamused <strong>ja</strong> eelistused, millega on oluline 4 3 2 1<br />
arvestada<br />
16. <strong>Lapse</strong>d on üdini head <strong>ja</strong> rikkumata 4 3 2 1<br />
7. Mis sa arvad, millised allpool esitatud näidetest on lapse õigused? Tõmba igas reas sobiva<br />
vastuse numbrile ring ümber.<br />
See on<br />
lapse<br />
õigus<br />
See ei ole<br />
lapse õigus<br />
Ei oska<br />
öelda<br />
1. <strong>Lapse</strong>l on õigus avaldada arvamust <strong>ja</strong> ennast väljendada 1 2 3<br />
2. <strong>Lapse</strong>l on õigus vabale a<strong>ja</strong>le, mida ta saab kasutada 1 2 3<br />
meelepäraseks tegevuseks<br />
3. Nii nagu laps peab austama täiskasvanut, peab täiskasvanu 1 2 3<br />
austama ka last<br />
4. <strong>Lapse</strong>l on õigus riigi abile, kui ta on perekonnast ilma jäänud 1 2 3<br />
5. <strong>Lapse</strong>l on õigus, et vanem tema arengut toetaks 1 2 3<br />
6. <strong>Lapse</strong>l, kes on lahus ühest või mõlemast vanemast, on õigus 1 2 3<br />
säilitada isiklikud suhted <strong>ja</strong> kontakt oma vanemaga<br />
7. Kõigil lastel on ühesugused õigused 1 2 3<br />
8. Kui sa mõtled erinevatele otsustele, mis sinu elu puudutavad, siis kui sageli teevad neid otsuseid<br />
su vanemad või keegi teine <strong>ja</strong> kui sageli saad sa ise nendes küsimustes kaasa rääkida? Tõmba igas reas<br />
sobiva vastuse numbrile ring ümber.<br />
Saan<br />
alati<br />
kaasa<br />
rääkida<br />
Saan<br />
enamasti<br />
kaasa<br />
rääkida<br />
Enamasti<br />
ei saa<br />
kaasa<br />
rääkida<br />
Ei saa<br />
kunagi<br />
kaasa<br />
rääkida<br />
Ma ei tahagi<br />
kaasa<br />
rääkida<br />
1. Mida oma vaba a<strong>ja</strong>ga teha 5 4 3 2 1<br />
2. Millistes trennides, ringides käin 5 4 3 2 1<br />
90
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
3. Kooli valik või vahetus 5 4 3 2 1<br />
4. Milliseid riideid ma kannan 5 4 3 2 1<br />
5. Oma toa kujundamine <strong>ja</strong> sisustamine 5 4 3 2 1<br />
6. Pere puhkuseplaanide tegemine 5 4 3 2 1<br />
7. Mida kodus süüa 5 4 3 2 1<br />
8. Koduste reeglite kehtestamine 5 4 3 2 1<br />
9. Kooli reeglite kehtestamine 5 4 3 2 1<br />
10. Kooli ürituste korraldamine 5 4 3 2 1<br />
11. Koolitoidu valik 5 4 3 2 1<br />
12. Koduste ülesannete hulk 5 4 3 2 1<br />
13. Kohad, kus lapsed saavad vaba aega veeta (nt 5 4 3 2 1<br />
mänguväl<strong>ja</strong>kud, noortekeskused jm vaba a<strong>ja</strong><br />
veetmise kohtade loomine <strong>ja</strong> kujundamine)?<br />
14. Et bussid sõidaksid mulle sobivatel 5 4 3 2 1<br />
kellaaegadel<br />
15. Lapsi puudutavate seaduste tegemine 5 4 3 2 1<br />
9. Kas sulle meenub veel mõni teema või olukord, kus sa tundsid, et täiskasvanud oleks võinud<br />
sinu arvamust küsida, aga ei küsinud? Kui meenub, siis kirjuta siia lühidalt, mis olukord see oli.<br />
___________________________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________________________<br />
10. Kui sa mõtled laste käest arvamuse küsimise peale, siis kuivõrd sa nõustud nende väidetega?<br />
Tõmba igas reas ühe sobiva vastusevariandi numbri ümber ring<br />
Täiesti<br />
nõus<br />
Pigem<br />
nõus<br />
Pigem<br />
ei ole<br />
nõus<br />
1. <strong>Lapse</strong> ärakuulamine on sama tähtis kui täiskasvanute kuulamine 4 3 2 1<br />
2. <strong>Lapse</strong> arvamust võib küsida, kuid sellega ei pea enamasti arvestama 4 3 2 1<br />
3. Last puudutavate küsimuste puhul (nagu näiteks lapse tuba, kool,<br />
riietus, vaba aeg jne) tuleb alati küsida lapse arvamust<br />
4. Tervet perekonda puudutavate küsimuste puhul (nagu näiteks<br />
elukohavalik, puhkuseplaanid, elukorraldus, kodused reeglid) tuleb<br />
alati küsida lapse arvamust<br />
5. Kui vanemad lähevad lahku, tuleb alati küsida ka lapse arvamust,<br />
kelle juures ta elada soovib<br />
6. <strong>Lapse</strong>d peaks saama kaasa rääkida koolielu puudutavates<br />
küsimustes (nt kodukorra kehtestamine)<br />
7. <strong>Lapse</strong>d peaksid saama kaasa rääkida nende ümber toimuva elu<br />
küsimustes (näiteks mänguväl<strong>ja</strong>kute ehitamine, bussigraafikud,<br />
huvitegevus)<br />
8. Poliitikud peaksid küsima laste arvamust enne, kui nad teevad lapsi<br />
puudutavaid otsuseid<br />
Ei ole<br />
üldse<br />
nõus<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
11. Mis sa arvad, millisest vanusest alates on lapsed või noored valmis selleks, et ... Märgi igale<br />
reale sinu arvates sobiv vanus<br />
1. hoida oma tuba korras _______ aastaselt<br />
2. sõita üksinda ühistranspordis (bussis, rongis, trammis, trollis) _______ aastaselt<br />
3. va<strong>ja</strong>dusel hoida oma nooremaid õdesid-vendi _______ aastaselt<br />
91
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
4. jääda üksi paariks tunniks koju _______ aastaselt<br />
5. olla esimest korda seksuaalvahekorras _______ aastaselt<br />
6. abielluda _______ aastaselt<br />
7. käia õhtul peale kella 23 ilma täiskasvanuteta väl<strong>ja</strong>s _______ aastaselt<br />
8. kolida üksi elama _______ aastaselt<br />
9. osaleda valimistel _______ aastaselt<br />
10. võtta laenu _______ aastaselt<br />
11. käia üksinda perearsti juures _______ aastaselt<br />
12. hakata kasutama Internetti _______ aastaselt<br />
13. elada kodus pikemat aega ilma täiskasvanuteta (kui ema või isa töötavad<br />
näiteks välismaal)<br />
_______ aastaselt<br />
12. Mida sa teeksid, kui näed mõnda last, kes on tõsises hädas <strong>ja</strong> sulle tundub, et tal oleks abi va<strong>ja</strong>?<br />
Vali kõik sulle sobivad variandid<br />
1. ei teeks midagi<br />
2. räägiksin selle lapsega<br />
3. räägiksin oma vanematega<br />
4. räägiksin õpeta<strong>ja</strong>ga või mõne teise täiskasvanuga<br />
5. teeksin midagi muud, pöörduksin kellegi teise poole (kirjuta, mida teeksid või kelle poole<br />
pöörduksid)<br />
____________________________________________________________________________<br />
13. Kas sa tead, millega need organisatsioonid või isikud tegelevad? Tõmba sobiva vastuse numbrile<br />
ring ümber<br />
Tean hästi Tean mõnevõrra Tean vähe Ei tea üldse<br />
1. <strong>Laste</strong>ombudsman 4 3 2 1<br />
2. <strong>Laste</strong>kaitsetööta<strong>ja</strong>d 4 3 2 1<br />
3. <strong>Laste</strong>abitelefon 4 3 2 1<br />
4. <strong>Laste</strong>kaitse Liit 4 3 2 1<br />
14. Mis sa arvad, kelle käest või kustkohast lapsed võiksid lapse õiguste kohta infot saada? Vali<br />
loetelust kuni kolm varianti või paku enda poolt mõni väl<strong>ja</strong>.<br />
1. Vanemad<br />
2. Sõbrad-tuttavad<br />
3. <strong>Laste</strong>aed<br />
4. Koolitunnid (täpsusta, millised)_________________________<br />
5. Koolis peetavad loengud külalisesine<strong>ja</strong>te poolt<br />
6. Internet<br />
7. <strong>Laste</strong> <strong>ja</strong> noorte a<strong>ja</strong>lehed <strong>ja</strong> a<strong>ja</strong>kir<strong>ja</strong>d<br />
8. Televisioon<br />
9. Noorte- või lasteorganisatsioonid<br />
10. Kohalik omavalitsus<br />
11. Avalikud üritused (nt perepäevad)<br />
12. Muud kohad (kirjuta joonele) ______________________________________<br />
15. Kas sinuga on viimase aasta (12 kuu) jooksul juhtunud midagi allpool loetletust? Ära kirjuta asju,<br />
mis on juhtunud sinuga ammu. Mõtle viimase aasta peale (2011. aasta kevadest kuni praeguseni).<br />
Tõmba sobiva vastuse numbrile ring ümber.<br />
Pidevalt<br />
juhtub<br />
Mõned<br />
korrad<br />
Ühe korra<br />
Ei ole<br />
juhtunud<br />
92
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
1. Sinult on vägivallaga ähvardades nõutud raha või<br />
midagi muud (nt kella, riideid, telefoni)?<br />
2. Keegi on sind nii kõvasti löönud või vigastanud nii, et<br />
sa va<strong>ja</strong>sid arstiabi?<br />
3. Sinult on viimase aasta jooksul midagi varastatud (nt<br />
raamat, raha, telefon, spordivarustus, <strong>ja</strong>lgratas)<br />
4. Sa oled kodus näinud pealt vägivalda (kuigi sulle keegi<br />
haiget ei teinud)<br />
5. Sind on koolis kiusatud (narritud, alandatud,<br />
alavääristatud või kaaslaste poolt ignoreeritud)?<br />
6. Sind on koolis kaaslaste poolt löödud?<br />
7. Oled tundnud koolis, et õpeta<strong>ja</strong>d käituvad sinuga<br />
ebaõiglaselt (nt ei kohtle teiste lastega võrreldes<br />
õiglaselt, on pannud hindeid ebaõiglaselt)?<br />
8. Sa oled puudunud koolist, sest kartsid teiste laste<br />
kiusamist?<br />
9. Sa oled puudunud koolist, sest kartsid õpeta<strong>ja</strong>poolset<br />
halba kohtlemist?<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
16. Kui sul on juhtunud või peaks juhtuma mõni eelmises küsimuses loetletud olukord, kelle poole<br />
pöörduksid esmalt abi saamiseks? Kirjuta kuni kolm inimest või asutust<br />
1)___________________________________________<br />
2)___________________________________________<br />
3)___________________________________________<br />
SINU PEREKOND<br />
17. Mitu inimest elab koos sinuga sinu kodus? Palun kirjuta number joonele<br />
Minu kodus elan mina <strong>ja</strong> peale minu veel ______________ inimest<br />
18. Kellega koos sa elad? Tõmba ring ümber kõigi nende inimeste, kes elavad sinuga koos ühes<br />
kodus. Õdede <strong>ja</strong> vendade alla märgi ka poolõed <strong>ja</strong>-vennad või kasuõed <strong>ja</strong>-vennad, kes sinuga koos<br />
elavad. Kirjuta ka, mitu õde või venda sinuga koos elab.<br />
1. Ema<br />
2. Isa<br />
3. Kasuema/võõrasema/isa elukaaslane<br />
4. Kasuisa/võõrasisa/ema elukaaslane<br />
5. õde või õed Mitu õde? __________<br />
6. vend või vennad Mitu venda?__________<br />
7. Vanaema<br />
8. Vanaisa<br />
9. Veel mõni inimene (palun kirjuta, kes see on) _________________________<br />
10. Ma elan lastekodus/asenduskodus<br />
19. Mis keeles räägitakse sinu kodus kõige sagedamini? Tõmba sobiva vastuse numbrile ring ümber<br />
1. eesti keeles<br />
2. vene keeles<br />
3. mõnes muus keeles (täpsusta, mis keeles) ______________________________<br />
93
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
20. Kas <strong>ja</strong> kus riigis su vanemad töötavad? Kui nad töötavad nii Eestis kui välismaal, märgi mõlemad<br />
variandid ära. Välismaal töötamisena ära arvesta seda, kui nad käivad välismaal mõnikord tööreisidel.<br />
Tõmba sobiva vastusenumbrile ring ümber.<br />
Töötab Eestis<br />
Töötab välismaal/<br />
Käib välismaal tööl<br />
Ta ei töötagi<br />
praegu<br />
Ma ei tea<br />
Sellist inimest<br />
minu peres ei<br />
ole<br />
1. Ema 4 3 2 1 0<br />
2. Kasuema 4 3 2 1 0<br />
3. Isa 4 3 2 1 0<br />
4. Kasuisa 4 3 2 1 0<br />
21. Kas sul on ema või isa, kes elab kusagil mu<strong>ja</strong>l, mitte koos sinuga? Tõmba sobiva vastuse numbrile<br />
ring ümber.<br />
1. ei<br />
2. <strong>ja</strong>h<br />
Kui sa vastasid „ei“, siis jäta järgmised kolm küsimust vahele <strong>ja</strong> jätka küsimusest number 25. Kui sa<br />
vastasid „<strong>ja</strong>h“, siis jätka siit <strong>ja</strong> vasta ka küsimustele 22-24.<br />
KUI SU EMA VÕI ISA EI ELA KOOS SINUGA<br />
Nendele küsimustele palume vastata ainult nendel lastel, kelle päris ema või päris isa ei ela nendega koos,<br />
vaid kusagil mu<strong>ja</strong>l. Kui sa elad koos oma päris ema <strong>ja</strong> isaga, jäta need küsimused vahele <strong>ja</strong> jätka sealt, kus<br />
on pealkiri „kodu <strong>ja</strong> kodune elu“ (küsimus number 25).<br />
22. Kumb sinu vanematest elab sinust lahus, kas ema või isa? Tõmba sobiva vastuse numbrile ring<br />
ümber<br />
1. ema<br />
2. isa<br />
3. mõlemad, nii ema kui isa<br />
23. Kui sageli sa temaga/nendega kohtud? Tõmba sobiva vastuse numbrile ring ümber<br />
Emaga<br />
Isaga<br />
1. peaaegu iga päev 1 2<br />
2. vähemalt paar korda nädalas 1 2<br />
3. vähemalt üks kord nädalas 1 2<br />
4. vähemalt kord kuus 1 2<br />
5. mõni kord aastas 1 2<br />
6. harvem 1 2<br />
7. mitte kunagi 1 2<br />
24. Kas sinu arvates kohtud sa oma lahus elava ema või isaga piisavalt? Tõmba sobiva vastuse<br />
numbrile ring ümber.<br />
Emaga<br />
Isaga<br />
1. kohtun piisavalt sageli 1 2<br />
94
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
2. tahaksin kohtuda sagedamini 1 2<br />
3. tahaksin kohtuda harvem 1 2<br />
4. ei taha üldse kohtuda 1 2<br />
Järgmistes küsimustes küsime täpsemalt su praeguse kodu <strong>ja</strong> koduse elu kohta. Kui sa elad koos<br />
kasuvanema(te), vanavanema(te) või kellegi muu täiskasvanuga, kes pole küll sinu päris vanem, kuid kes<br />
sinu igapäevaelus osaleb, siis mõtle vastates palun nende peale. Kui sa elad lastekodus/asenduskodus, siis<br />
mõtle oma sealse ema või isa peale.<br />
KODU JA KODUNE ELU<br />
25. Kas sul on kodus koht, kus sa saad rahulikult omaette olla <strong>ja</strong> näiteks lugeda või õppida? Tõmba<br />
sobiva vastuse numbrile ring ümber.<br />
1 Jah<br />
2 Ei<br />
26. Kui sageli võtad koos vanematega midagi toredat ette, näiteks käite koos kinos, <strong>ja</strong>lutate,<br />
matkate, meisterdate <strong>ja</strong> mängite koos, külastate sugulasi, teete koos sporti? Tõmba sobiva vastuse<br />
numbrile ring ümber.<br />
Peaaegu<br />
iga päev<br />
Vähemalt<br />
kord kuus<br />
Harvemini, kui<br />
kord kuus<br />
Mitte<br />
kunagi<br />
Vähemalt<br />
paar korda<br />
nädalas<br />
Vähemalt<br />
kord<br />
nädalas<br />
Sellist<br />
inimest<br />
minu peres<br />
ei ole<br />
5. emaga 6 5 4 3 2 1 0<br />
6. kasuema 6 5 4 3 2 1 0<br />
7. isaga 6 5 4 3 2 1 0<br />
8. kasuisaga 6 5 4 3 2 1 0<br />
27. Kui sageli oled sa viimase kuu a<strong>ja</strong> jooksul isa või kasuisaga teinud järgmist? Kui sul on nii isa kui<br />
kasuisa, siis vasta selle vanema kohta, kellega koos sa elad. Tõmba sobiva vastuse numbrile ring ümber.<br />
Vähemalt Vähemalt<br />
Pea iga<br />
Vähemalt Mitte<br />
paar korda kord<br />
päev<br />
kord kuus kordagi<br />
nädalas nädalas<br />
1. Räägime sellest, kuidas mul koolis 5 4 3 2 1<br />
läheb<br />
2. Räägime Eestis või maailmas 5 4 3 2 1<br />
toimuvast<br />
3. Arutame telesaateid, filme või 5 4 3 2 1<br />
raamatuid<br />
4. Isa räägib mulle oma päevast <strong>ja</strong> 5 4 3 2 1<br />
tegemistest<br />
5. A<strong>ja</strong>me niisama juttu 5 4 3 2 1<br />
6. Vaidleme, sest oleme eriarvamusel 5 4 3 2 1<br />
7. Tülitseme 5 4 3 2 1<br />
8. Isa kiidab mind 5 4 3 2 1<br />
28. Kui sageli oled sa viimase kuu a<strong>ja</strong> jooksul ema või kasuemaga teinud järgmist? Kui sul on nii ema<br />
kui kasuema, siis vasta selle vanema kohta, kellega koos sa elad. Tõmba sobiva vastuse numbrile ring<br />
ümber.<br />
95
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
Pea iga<br />
päev<br />
Vähemalt<br />
paar korda<br />
nädalas<br />
Vähemalt kord<br />
nädalas<br />
Vähemalt<br />
kord kuus<br />
1. Räägime sellest, kuidas mul koolis läheb 5 4 3 2 1<br />
2. Räägime Eestis või maailmas toimuvast 5 4 3 2 1<br />
3. Arutame telesaateid, filme või raamatuid 5 4 3 2 1<br />
4. Ema räägib mulle oma päevast <strong>ja</strong> 5 4 3 2 1<br />
tegemistest<br />
5. A<strong>ja</strong>me niisama juttu 5 4 3 2 1<br />
6. Vaidleme, sest oleme eriarvamusel 5 4 3 2 1<br />
7. Tülitseme 5 4 3 2 1<br />
8. Ema kiidab mind 5 4 3 2 1<br />
Mitte<br />
kordagi<br />
29. Kui sa mõtled viimase aasta peale, mida on su vanemad või täiskasvanud kellega koos elad<br />
teinud, kui sa ei kuula sõna või ei käitu nii nagu nad soovivad? Tõmba sobiva vastuse numbrile ring<br />
ümber.<br />
Sageli Mõnikord Väga<br />
harva<br />
1. Pahandavad 4 3 2 1<br />
2. Keelavad mind <strong>ja</strong> ütlevad, et ma nii ei teeks 4 3 2 1<br />
3. Julgustavad mind õigesti käituma 4 3 2 1<br />
4. Saadavad mind nurka või mõnda teise eraldatud kohta<br />
järele mõtlema<br />
30. Kui sa midagi valesti teed, mida sinu arvates vanemad tegema peaksid? Millised nendest<br />
loetletud viisidest sinu arvates kõige õigemad on? Vali eelmisest loetelust kuni kolm varianti <strong>ja</strong> kirjuta<br />
nende numbrid. Kui sinu arvates sobivaid käitumisviise pole selles loetelus, kirjuta need ise juurde.<br />
Kõige sobivamad karistusviisid on 1) _____________ 2) ____________3) _______________<br />
Mitte<br />
kunagi<br />
4 3 2 1<br />
5. Annavad vitsa või rihma 4 3 2 1<br />
6. Annavad laksu 4 3 2 1<br />
7. Tutistavad 4 3 2 1<br />
8. Keelavad ära näiteks arvuti, televiisori, maiustused, taskuraha või 4 3 2 1<br />
midagi muud mis mulle meeldib <strong>ja</strong> on oluline<br />
9. Panevad mind koduaresti <strong>ja</strong> ei luba sõpradega kohtuda 4 3 2 1<br />
10. Väljendavad pettumust <strong>ja</strong> nördimust 4 3 2 1<br />
11. Tuletavad meelde reegleid 4 3 2 1<br />
12. Selgitavad, miks mu käitumine ei olnud õige 4 3 2 1<br />
13. Karistuseks ei pööra mulle tähelepanu <strong>ja</strong> ei räägi minuga 4 3 2 1<br />
14. Käsivad karistuseks teha koduseid töid (nt koristada, nõusid pesta,<br />
muru niita vms)<br />
4 3 2 1<br />
31. Loe läbi väited <strong>ja</strong> märgi igaühe kohta, kas see kehtib sinu <strong>ja</strong> su vanemate kohta <strong>ja</strong> kas sa oled<br />
selle väitega nõus. Tõmba sobiva vastuse numbrile ring ümber.<br />
Täiesti<br />
nõus<br />
Pigem<br />
nõus<br />
Pigem ei<br />
ole nõus<br />
Üldse ei<br />
ole nõus<br />
1. Saan alati oma tahtmise 4 3 2 1<br />
2. Vanemad ei sea mulle piiranguid või reegleid 4 3 2 1<br />
3. Vanemad nõuavad, et ma kuulaks nende sõna vastu<br />
vaidlemata<br />
96<br />
4 3 2 1
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
4. Vanemad püüavad kontrollida kõike, mis ma teen 4 3 2 1<br />
5. Vanemad selgitavad <strong>ja</strong> põhjendavad mulle oma nõudmisi 4 3 2 1<br />
6. Vanemad suhtuvad hästi sellesse, kui ma teen ise otsuseid 4 3 2 1<br />
7. Mu vanemad arvavad, et minuga ei ole mõtet rääkida, sest 4 3 2 1<br />
ma ei saa nagunii aru<br />
8. Olen tundnud, et mu vanemad nõuavad minult liiga palju 4 3 2 1<br />
9. Vanemad tahavad, et ma liiga paljudes huviringides <strong>ja</strong> 4 3 2 1<br />
trennides käiksin<br />
10. Vanemad panevad mulle liiga suure vastutuse 4 3 2 1<br />
11. Vanemad suhtlevad minuga ainult käske <strong>ja</strong> korraldusi <strong>ja</strong>gades 4 3 2 1<br />
12. Emal/kasuemal ei ole minu <strong>ja</strong>oks piisavalt aega 4 3 2 1<br />
13. Isal/kasuisal ei ole minu <strong>ja</strong>oks piisavalt aega 4 3 2 1<br />
14. Ma pole saanud tegeleda kõigi mind huvitavate hobidega,<br />
sest neid ei pakuta minu kodu lähedal<br />
15. Ma pole saanud tegeleda kõigi mind huvitavate hobidega,<br />
sest meie perel ei ole piisavalt raha<br />
4 3 2 1<br />
4 3 2 1<br />
32. Mõtle viimase kuu peale <strong>ja</strong> vasta, kui sageli sa oled sa ennast tundnud järgmiselt? Tõmba sobiva<br />
vastuse numbrile ring ümber.<br />
Pea iga<br />
päev<br />
Vähemalt<br />
kord kuus<br />
Harvem<br />
Vähemalt<br />
paar korda<br />
nädalas<br />
Vähemalt<br />
kord<br />
nädalas<br />
1. Olen tundnud, et olen väsinud 5 4 3 2 1 0<br />
2. Olen tundnud, et mul on piisavalt 5 4 3 2 1 0<br />
vaba aega<br />
3. Olen tundnud end üksikuna 5 4 3 2 1 0<br />
4. Olen tundnud, et mul on igav 5 4 3 2 1 0<br />
5. Olen iseendaga rahul 5 4 3 2 1 0<br />
6. Olen oma sõpradega rahul 5 4 3 2 1 0<br />
7. Olen eluga üldiselt rahul 5 4 3 2 1 0<br />
8. Pean teiste pereliikmete eest<br />
5 4 3 2 1 0<br />
hoolitsema<br />
9. Ma saan tegeleda as<strong>ja</strong>dega, 5 4 3 2 1 0<br />
millega ise tahan<br />
10. Pean liiga palju koristama 5 4 3 2 1 0<br />
11. Mul on liiga palju õppida 5 4 3 2 1 0<br />
12. Mul on koolis tore 5 4 3 2 1 0<br />
13. Mul on liiga palju trenne, hobisid<br />
või ringe<br />
Mitte<br />
kunagi<br />
5 4 3 2 1 0<br />
SUUR AITÄH, ET VASTASID!<br />
Kui sa soovid rohkem teada saada lapse õiguste kohta, siis vaata siia<br />
www.lasteombudsman.ee<br />
97
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
98
<strong>Lapse</strong> õiguste <strong>ja</strong> <strong>vanemluse</strong> <strong>monitooring</strong> <strong>Laste</strong> küsitlus PRAXIS 2012<br />
2012<br />
99