Soode ökoloogiline tähendus kaitsekorraldaja ja loomaökoloogi ...
Soode ökoloogiline tähendus kaitsekorraldaja ja loomaökoloogi ...
Soode ökoloogiline tähendus kaitsekorraldaja ja loomaökoloogi ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Soode</strong> ökoloogiline tähendus<br />
<strong>kaitsekorralda<strong>ja</strong></strong> <strong>ja</strong> loomaökoloogi pilgu läbi<br />
Agu Leivits<br />
agu.leivits@nigula.ee<br />
Nigula Looduskaitseala Administratsioon<br />
Eesti Ornitoloogiaühingu LIFE Nature projekti<br />
„Häädemeeste märgalakompleksi taastamine <strong>ja</strong> hooldus“ seminar<br />
“SOODE JA MÄRGALADE LOODUSKAITSELINE TAASTAMINE”<br />
2. märts 2005, Keskkonnaministeerium
Mõisted: märgala, turbamaa, soo<br />
Märgala määratlemisel on sobiv lähtuda Ramsari konventsiooni<br />
definitsioonis, mis käsitleb märgaladena turbaalasid <strong>ja</strong> madalaid<br />
(ka ajutisi või inimtekkelisi) mageveekogusid ning vähem kui 6<br />
meetri sügavuseid veealasid meres.<br />
Turbamaa (peatland) = on selline osa maastikust, kus<br />
alalise veerohkuse <strong>ja</strong> hapnikuvaeguse tõttu jääb või<br />
on jäänud osa orgaanilist ainet lagunemata ning<br />
ladestub või on ladestunud turbana<br />
Soo (mire) on turbamaa, kus kasvab turvast tootev<br />
taimkate ning toimub turba ladestumine
Mõisted: taastamine<br />
Taasamisel (restoration) 2 lähenemist:<br />
Looduslikuse taastamine (renaturalisation) – eelkõige looduslike protsesside<br />
taastamine, mis tagavad ökosüsteemi iseregulatsiooni<br />
Rehabilitatsioon (rehabilitation) – ei taastata algse süsteemi kõiki<br />
komponente <strong>ja</strong> protsesse (näiteks kui turbakiht on eemaldatud ei ole<br />
võimalik taastada raba ökosüsteemi, aga on võimalik taastada turba<br />
akumulatsioon või luua kellelegi elupaiga)<br />
Looduslikuse (ökoloogiline) taastamine (ecological restoration)*<br />
-<br />
protsess, mis toetab <strong>ja</strong> korraldab ökosüsteemi ökoloogilist terviklikust.<br />
Ökoloogiline terviklikus (ecological integrity) - ökosüsteemide seisund,<br />
mille puhul on tagatud bioloogilise mitmekesisuse küllaldane tase e <strong>ja</strong><br />
varieeruvus, ökoloogiliste protsesside <strong>ja</strong> struktuuride toimimine võttes<br />
arvesse piirkonna a<strong>ja</strong>loolist tausta <strong>ja</strong> jätkusuutliku ma<strong>ja</strong>nduslikku ku ning<br />
kultuurilist praktikat.<br />
* Society for Ecological Restoration International Science & Policy y Working Group.<br />
2002. The SER Primer on Ecological Restoration. http://www.ser.org
<strong>Soode</strong> põhilised funktsioonid<br />
Produktsiooni funktsioonid<br />
energia, puhas vee kvaliteet, toit, turvas jne<br />
Kandvad funktsioonid<br />
elupaigad, veevaru, süsinikuvaru jne<br />
Regulatoorsed funktsioonid<br />
süsinikuringe, veeringe, kliima, ökosüsteemide<br />
tomimine maastikus jne<br />
Mittemateriaalsed funtsioonid<br />
puhkus, teadmised, ilu, a<strong>ja</strong>lugu <strong>ja</strong> kultuuripärand jne
<strong>Soode</strong> põhilised funktsioonid<br />
• Roll süsinikuringes<br />
• Roll veeringes<br />
• Biorikkuse kand<strong>ja</strong><br />
• Ma<strong>ja</strong>nduslik väärtus - inimesele va<strong>ja</strong>like<br />
kaupade <strong>ja</strong> teenuste toot<strong>ja</strong> ning kand<strong>ja</strong><br />
• Teadmiste allikas
<strong>Soode</strong> ökoloogilise tähenduse sügavamaks<br />
mõistmiseks soovitavad infoallikad<br />
Valk, , U. (koosta<strong>ja</strong><br />
a<strong>ja</strong>).<br />
1988. Eesti sood. Valgus, Tallinn.<br />
Brooks, S., Stoneman, , R.,1997. Conserving Bogs. The Management Handbook. – The<br />
Stationary Office Limited, Edinburgh.<br />
Paal, J., Ilomets, M., Fremstad, E., Moen, A., Børset, E., Kuusemets, V., Truus, L.,<br />
Leibak, E. 1999. Eesti märgalade inventeerimine - Eesti Loodusfoto, Tartu.<br />
Global Action Plan for Peatlands (GAPP) 1999 Tõlge “<strong>Soode</strong> säästliku kasutamise <strong>ja</strong><br />
kaitsekorralduse globaalne tegevuskava”: httph<br />
ttp://www.soo.ee/bib/GAPP_ee.pdf<br />
Guideline for Global Action on Peatlands (GGAP) 2002<br />
http://www.ramsar.org/key_viii_17_e.pdf<br />
Hans Joosten H. & Clarke, , D. 2002. Wise Use Of Mires And Peatlands. . Background and<br />
Principles including A Framework for Decision-making<br />
making. – International Mire<br />
Conservation Group and International Peat Society, Täistekst:<br />
http://www.mirewiseuse.com/<br />
Bragg, O., Lindsay, R.(eds<br />
ds.) 2003. Strategy and Action Plan for Mire and Peatland<br />
Conservation in Central Europe. - Wetlands International, Wageningen. Täistekst:<br />
http://www.wetlands.org/pubs&/CEPP.htm<br />
Charman, D. 2002. Peatlands and Environmental Change. – Wiley and Sons Ltd.<br />
Eesti soid käsitleva kir<strong>ja</strong>nduse bibliograafia on-line andmebaas: http://www.soo.ee
Kas Eesti turbamaad on<br />
ökoloogiliselt terved?<br />
• Eestis on ametliku statistika järgi 9836 rohkem kui 1<br />
ha suurust turbmaad (looduslikku või kuivendatud),<br />
mis katavad >1 miljoni ha suuruse ala ehk 22,3% riigi<br />
pindalast.<br />
• Paal jt. (1999): Umbes 70% Eesti algsetest<br />
turbamaadest on kuivendatud või siis mõjutatud<br />
kuivndusest sel määral, mis ei võimalda enam<br />
turba ladestumist. See ei ole meil enam-vähem<br />
loodulikus olekus soid (ökoloogiliselt toimivaid<br />
biosüsteeme) ilmselt 300 000 ha.
<strong>Soode</strong> biorikkuse kaitse ehk<br />
kaitsealade võrgustik <strong>ja</strong> selle<br />
tomimine soodel<br />
LKS §1. Seaduse eesmärk:<br />
• looduse kaitsmine selle mitmekesisuse säilitamise, looduslike<br />
elupaikade ning loodusliku loomastiku, taimestiku <strong>ja</strong> seenestiku<br />
liikide soodsa seisundi tagamisega
Kui palju<br />
turbamaadest<br />
on kaitse all?<br />
Kaitsealad 159 900 ha<br />
Hoiualad 24 230 ha<br />
Kokku: > 185 130 ha
Kaitsealuste soode ökoloogilise seisundi<br />
seadusandlik “tervisekindlustus”<br />
Loodusreservaat on kaitseala otsesest inimtegevusest<br />
puutumata loodusega maa- või veeala, kus tagatakse<br />
looduslike koosluste säilimine <strong>ja</strong> kujunemine üksnes<br />
looduslike protsesside tulemusena.<br />
Reservaatides 12 sooala kokku 3597 ha<br />
sh suuremad:<br />
Peterna reservaat (Alam-Ped<strong>ja</strong>) – 1586 ha<br />
Linnusaare reservaat (Endla) – 766 ha
Kaitsealuste soode ökoloogilise seisundi<br />
seadusandlik “tervisekindlustus”<br />
Sihtkaitsevöönd on kaitseala maa- või veeala seal<br />
väl<strong>ja</strong>kujunenud või kujundatavate looduslike <strong>ja</strong><br />
poollooduslike koosluste säilitamiseks.<br />
Sihtkaitsevööndites kokku 118 730 ha
Kaitsekorralda<strong>ja</strong> dilemmad<br />
Kas kaitsta väl<strong>ja</strong>kujunenud kooslust<br />
või kujundada kooslust looduslikumaks?
Linnud kui sooökosüsteemi toimimise<br />
surrogaatindikaatorid<br />
Pikaa<strong>ja</strong>line soolindude seire Nigula rabas<br />
• 1952 – esimene loendus<br />
• 1968 – iga-aastased aastased loendused<br />
40<br />
35<br />
30<br />
S<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
1950 1960 1970 1980 1990 2000<br />
Liikide arv (S) in Nigula rabas 1952 –<br />
2003 (Mann-Kendall test, z=6,72,<br />
p
Avamaastiku gildi kuuluvate liikide arvukuse langus<br />
80<br />
Kiivita<strong>ja</strong> (Vanellus vanellus)<br />
Paaride arv<br />
60<br />
40<br />
20<br />
R 2 = 0,48<br />
0<br />
1968 1973 1978 1983 1988 1993 1998<br />
Suurkoovita<strong>ja</strong> (Numenius arquata)<br />
15<br />
250<br />
200<br />
Lõoke (Alauda arvensis)<br />
Paaride arv<br />
10<br />
5<br />
Paaride arv<br />
150<br />
100<br />
50<br />
R 2 = 0,64<br />
R 2 = 0,63<br />
0<br />
1968 1973 1978 1983 1988 1993 1998<br />
0<br />
1968 1973 1978 1983 1988 1993 1998
Pikaa<strong>ja</strong>line soolindude seire Nigula rabas<br />
Number of territories<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
Total number of territories of passerines typical for open landscape in Nigula bog during<br />
1952-2000<br />
R 2 = 0,18<br />
1952 1964 1968 1972 1976 1980 1984 1988 1992 1996 2000<br />
Number of territories<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
R 2 = 0,31<br />
Total number of territories of dendrophilous passerines<br />
in Nigula bog during 1952-2000<br />
1952 1964 1968 1972 1976 1980 1984 1988 1992 1996 2000
Taimkatte muutused Nigula rabas<br />
Aaviksoo, K., Leivits, A. 2001. Combining multi-date remote sensing and long-term bird census data in<br />
two mire landscapes in Estonia. - Poster presentation. 11-13.09.2001, University of Sheffield, UK,<br />
International Conference “Changing Wetlands: new developments in wetland science”
Servalad (lagg) on biorikkuse säilitamise<br />
seisukohalt kriitiliselt olululised<br />
vääriselupaigad soomaastikus
Kuidas edasi?<br />
• Ettevaatlikuse printsiip – enne<br />
interventsiooni va<strong>ja</strong> usaldusväärset<br />
diagnoosi (uuringud, seire)<br />
• Adaptatiivne ökosüsteemne teaduspõhine<br />
kaitsekorraldamine (eksperimendi printsiip)<br />
• Va<strong>ja</strong> referentsalasid <strong>ja</strong> otsustustuge<br />
(desision support system)