You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
HRVATSKI ULJUDBENI POKRET<br />
Udruga za zaštitu ljudskih prava<br />
Registrira<strong>na</strong>, 18.2.2003.<br />
10000 ZAGREB – Pete Poljanice 7<br />
00385-1-29.23.756; 757; 91-33.88.432; 433;<br />
hrvatska.ujudba@gmail.com<br />
Zagreb, 17.7.2012.<br />
DRŽAVNI ZBOR RS<br />
1000 Ljublja<strong>na</strong> – Šubičeva 4<br />
Danilo Türk, Predsjednik Republike Slovenije<br />
Co:<br />
Poslanici Državnog zbora Republike Slovenije<br />
Zastupnici u Hrvatskom Saboru<br />
Paul Vandoren, šef Misije EU u RH<br />
"Demokracija" Ljublja<strong>na</strong><br />
"Reporter" Ljublja<strong>na</strong><br />
Drugi (<strong>na</strong> kraju teksta)<br />
Pisano <strong>na</strong> <strong>hrvatskom</strong>, slovenskom, i engleskom<br />
jeziku<br />
Predmet:<br />
Osporavamo valjanost Ugovora o<br />
pristupanju RH Europskoj uniji.-<br />
Ovim službeno, kao izravno zainteresirani, osporavamo valjanost Ugovora o<br />
pristupanju RH Europskoj uniji, koji je potpisan u Bruxellesu 9. prosinca<br />
2011. godine, te<br />
molimo <strong>na</strong>dlež<strong>na</strong> tijela Republike Slovenije: Državni Zbor i Predsjednik<br />
Republike, da ga ne potvrde (ratificiraju) zbog kršenja kriterija iz<br />
poglavlja 8. (Tržišno <strong>na</strong>tjecanje) i poglavlje 23 (Pravosuñe i temelj<strong>na</strong><br />
prava), a slijedom sljedećih konkretnih razloga:
(2)<br />
1.<br />
REFERENDUM O ULASKU REPUBLIKA HRVATSKE U EUROPSKU UNIJU,<br />
IZBORI ZA HRVATSKI SABOR, IZBOR PREDSJEDNIKA REPUBLIKE<br />
HRVATSKE<br />
Uvijek isti sce<strong>na</strong>rij.<br />
Izvadci iz <strong>na</strong>še tužbe podnesene Općinskom grañanskom sudu od 25.<br />
siječnja 2012.:<br />
Predmetni referendum<br />
je nemoralan,<br />
jer je <strong>na</strong> njemu sudjelovalo i 701.711 nepostojećih birača:<br />
"Državno izborno povjerenstvo (DIP) zaprimilo je da<strong>na</strong>s od<br />
Ministarstva uprave zaključeni popis birača za parlamentarne izbore<br />
<strong>na</strong> kojem je 4,5 miliju<strong>na</strong> birača, potvrdio je večeras DIP.<br />
Po tim podatcima, Ministarstvo uprave objavilo je da je u središnjoj<br />
evidenciji registriran 4,504.081 birač, od kojih ih je s prebivalištem u<br />
Hrvatskoj 4,092.323, a u dijaspori 411.758."<br />
Ali, "U Hrvatskoj živi 4,290.612 stanovnika, pokazali su rezultati<br />
popisa stanovništva je objavio Državni zavod za statistiku."<br />
Od toga je "oko 900.000 onih koji nemaju biračko pravo jer su mlañi<br />
od 18 godi<strong>na</strong>."<br />
Iz <strong>na</strong>vedenog proizlazi stvaran broj birača:<br />
4,290.612 – 900.000 = 3,390.612 birača<br />
Državno izborno povjerenstvo RH, meñutim, prihvatilo je biračke<br />
popise s 701.711 nepostojećih birača:
(3)<br />
4.092.323 – 3,390.612 = 701.711 nepostojećih birača<br />
Na referendumu je za ulazak Republike Hrvatske u Europsku Uniju<br />
sudjelovalo je 4,504.765 birača, od kojih je za ulazak Republike<br />
Hrvatske u Europsku Uniju glasovalo 1,299.008 birača.<br />
Meñutim, ako se od broja birača, koji su glasovali za ulazak Republike<br />
Hrvatske u Europsku Uniju (1,299.008 birača) odbije broj ukradenih<br />
glasova (nepostojećih birača), dobije se sljedeći broj birača, koji su<br />
zaista glasovali za ulazak Republike Hrvatske u Europsku Uniju:<br />
1,299.008 - 701.711 = 597.297<br />
Zbiljni rezultat referenduma:<br />
* ZA ulazak u Europsku uniju 597.297 birača ( 47,91 %)<br />
* PROTIV ulaska u Europsku Uniju 649.490 birača ( 52,09 %)<br />
* UKUPNO glasovalo 1,246.787 birača (100,00 %)<br />
Za ulazak Republike Hrvatske u Europsku Uniju glasovalo je samo<br />
47,91 % birača, koji su zaista glasovali.<br />
Na referendumu je sudjelovalo 4,504.765 birača, od kojih je za<br />
ulazak Republike Hrvatske u Europsku Uniju – prema tvrdnji<br />
Državnog izbornog povjerenstva RH – glasovalo 1,299.008 birača ili<br />
28,84%.<br />
Tužba nije prihvaće<strong>na</strong>, jer hrvatski sudovi nisu <strong>na</strong>dležni za ocjenu<br />
zakonitosti provedenih izbora.<br />
* * *
(4)<br />
Isti birački popisi korišteni su za izbore zastupnika u Hrvatski Sabor<br />
(3. i 4.12.2011.), odnosno za imenovanje Vlade RH <strong>na</strong> čelu sa Zoranom<br />
Milanovićem, te <strong>na</strong> predsjedničkim izborima (2010.) <strong>na</strong> kojima je za<br />
predsjednika Republike Hrvatske izabran Prof. dr. Ivo Josipović.<br />
2.<br />
OTIMANJE IMOVINE LJUBLJANSKE BANKE<br />
Prije dvije godine u zagrebačkom "Jutarnjem listu" mogli smo<br />
pročitati i ovo:<br />
"Slovenija pritom inzistira da se u bilo kakve daljnje pregovore o<br />
povratku Ljubljanske banke, odnosno o davanju dozvole za rad u<br />
Hrvatskoj Novoj Ljubljanskoj banci, uključi i rješavanje 404 miliju<strong>na</strong><br />
eura duga hrvatskih kompanija (staroj) Ljubljanskoj banci. Direktor<br />
Ljubljanske banke Borut Ožura odbio <strong>na</strong>m je jučer reći o kojim je<br />
hrvatskim kompanijama riječ. - Svi podaci o tome <strong>na</strong>laze se u sudskim<br />
sustavima dviju zemalja i svako njihovo objavljivanje moglo bi se<br />
protumačiti kao pritisak <strong>na</strong> sudstvo - rekao <strong>na</strong>m je jučer Ožura.<br />
U strukturi dugova hrvatskih kompanija Ljubljanskoj banci poz<strong>na</strong>to je<br />
jedino da je “stara” Ljubljanska banka 2007. godine tužila Hrvatsku<br />
Europskom sudu za ljudska prava u Strasbourgu zbog nemogućnosti<br />
da <strong>na</strong>plati dugovanja IPK Osijek. Ta šteta po prijašnjim izjavama u<br />
jednom postupku vezanom <strong>na</strong> ovrhu protiv IPK iznosi, zajedno sa<br />
zateznim kamatama, 49,3 miliju<strong>na</strong> eura, a u drugom 9,2 miliju<strong>na</strong> eura."<br />
Da, točno je.<br />
Dr. Tomislav Dragun potanje istražuje ovo pitanje. Utvrdio je da su<br />
obveze IPK Osijek prema Ljubljanskoj banci jednostavno nestale.<br />
Ljubljanske banke nema meñu dioničarima IPK Osijek.
(5)<br />
Dioničari IPK Osijek <strong>na</strong>kon pretvorbe<br />
Dr. Tomislav Dragun raspolaže kompletnom dokumentacijom o pretvorbi<br />
IPK Osijek, koje će stručno obraditi i predočiti javnosti.<br />
Dr. Tomislav Dragun – kao autorsko djelo – razradio je metodologiju za<br />
utvrñivanje obveza hrvatskih društvenih poduzeća, koja su imala obveze<br />
prema Ljublj<strong>na</strong>skoj banci.
(6)<br />
Pregled potraživanja vjerovnika IPK Osijek koja su pretvore<strong>na</strong> u<br />
udjele<br />
3.<br />
PRIVATIJSKA PLJAČKA I PROGON Dr. TOMISLAVA DRAGUNA,<br />
PREDSJEDNIKA HRVATSKOG ULJUDBENG POKRETA IZ ZAGREBA<br />
Dr. Tomislav Dragun, predsjednik Hrvatskog uljudbenog pokreta, udruge<br />
za zaštitu ljudskih prava, od 17. veljače 2003., stjecajem okolnosti, a ne<br />
svojom voljom, postao je svjedokom <strong>na</strong>jveće pljačke <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lne imovine u<br />
hrvatskoj povijesti, a koju je izvela hrvatska politička vrhuška ("elita"),<br />
i<strong>na</strong>če rasporeñe<strong>na</strong> u dvije neokomunističke stranke: Hrvatska<br />
Demokratska Zajednica (HDZ) i SocijalDemokratska Stranka Hrvatske<br />
(SDP).
(7)<br />
Radi se, dakako. o pretvorbi i privatizaciji poduzeća hrvatskog<br />
gospodarstva, a pri čemu je Dr. Tomislav Dragun sudjelovao u preko 120<br />
pojedi<strong>na</strong>čnih slučajeva.<br />
Smatrao je nuždnim Dr. Tomislav Dragun o tome informirati hrvatsku, pa i<br />
stranu javnost: pišući knjige, a<strong>na</strong>lize i razne druge elaborirane materijale,<br />
te podnoseći kaznene prijave Državnom odvjetništvu RH protiv nositelja<br />
tih negativnih pojava u Republici Hrvatskoj, budući je neupitno i<br />
dokumentarno utvrdio:<br />
a) da je pretvorba i privatizacija provede<strong>na</strong> tako, da je vrijednost<br />
društvenih poduzeća procjenjiva<strong>na</strong> po statičkoj (grañevinskoj) metodi, a<br />
ne po ekonomskoj (tržišnoj) metodi, kako je to Zakon o pretvorbi<br />
propisivao,<br />
b) da je pretvorba i privatizacija provede<strong>na</strong> tako, da je omoguće<strong>na</strong> laž<strong>na</strong><br />
inter<strong>na</strong> dokapitalizacija u ime starih radnika (sirotinje), pri čemu se je<br />
ostvariovao popust <strong>na</strong> kupljenim dionicama poduzeća u pretvorbi, koji je<br />
iznosio i nevjerojatnih 150% (stopedeset posto!), a što je omogućeno<br />
posebnim internim – dostupnim samo odabranima - Pravilnikom Hrvatskog<br />
fonda za privatizaciju, a ne zakonskim aktima,<br />
c) da je pretvorba i privatizacija provede<strong>na</strong> tako, da je to učinjeno za neka<br />
posebno odabra<strong>na</strong> društve<strong>na</strong> poduzeća i prije donošenja Zako<strong>na</strong> o<br />
pretvorbi po "brzinskom" komunističkom, <strong>na</strong> odlasku, "Markovićevom<br />
zakonu",<br />
d) da je pretvorba i privatizacija provedan tako, da su hrvatske banke i<br />
osiguravajuća društva izuzeti iz Zako<strong>na</strong> o pretvorbi, te onda u "mrkloj<br />
noći", bez ikakve zakonske osnovice ipak privatizirani,<br />
e) čime je omogućeno probranim komunističkim glaveši<strong>na</strong>ma da dobiju tzv.<br />
me<strong>na</strong>džerske kredite, koji su bili "osigurani" hipotekom-depozitom <strong>na</strong><br />
kupljene, ali neplaćene dionice, uz njihovu kasniju otplatu iz dividende<br />
ostvarene upravo od tih neplaćenih dionica.
(8)<br />
f) da je pretvorba i privatizacija provede<strong>na</strong> tako, da su društve<strong>na</strong><br />
poduzeća prodava<strong>na</strong> "od oka" za jednu kunu, jer su <strong>na</strong>vodno bila loša,<br />
g) s tim što bi se <strong>na</strong>kon njihove kupo-prodaje odabranim kupcima otpisale<br />
porezne i druge obveze prema državi.<br />
Osim toga, Dr. Tomislav Dragun stručno je obradio, razjasnio i objelodanio<br />
pljačku, u milijardama ku<strong>na</strong>, koja je provede<strong>na</strong>:<br />
h) u Hrvatskom Domovinskom Fondu,<br />
i) u Fondu hrvatskih branitelja iz domovinskog rata i članova njihovih<br />
obitelji,<br />
j) u privatizacijskim investicijskim fondovima tijekom "kuponske<br />
privatizacije".<br />
Slijedom toga Dr. Tomislav Dragun "zaradio" je 30. studenog 2005. optužni<br />
prijedlog (optužnicu) Državnog odvjetništva RH, jer da je bezrazložno<br />
optuživao časne i ugledne grañane Republike Hrvatske (meñu njima: Dr.<br />
Ivu Sa<strong>na</strong>dera, Damira Polančeca, Ivicu Todorića, Prof. Dr. Andriju<br />
Hebranga, Šimu Krasić, Miroslava Kutlu, Mila<strong>na</strong> Kovača, Damira Ostovića,<br />
Krešimira Starčevića, Mlade<strong>na</strong> Bajića i druge).<br />
Tijekom sudskog postupka Državno odvjetništvo promijenilo je stajalište,<br />
pa je umjesto zatvorsne kazne zatražilo psihijatrijski pregled Dr.<br />
Tomislava Dragu<strong>na</strong>, te mu oduzimanje poslovne sposobnosti u obliku<br />
"zabrane pisanja tužbi i kaznenih prijava". Općinski sud u Zagrebu to je<br />
prihvatio i Prof. dr. Dragica Kozarić-Kovačić je Dr. Tomislava Dragu<strong>na</strong> 20.<br />
ruj<strong>na</strong> 2006. zaista proglasila – neubrojivim.<br />
Nu, kako Državno odvjetnišvo RH nije uspjelo sa zahtjevom u pogledu<br />
oduzimanja poslovne sposobnosti Dr. Tomislavu Dragunu u obliku "zabrane<br />
pisanja tužbi i kaznenih prijava", krenulo je u novu akciju.
(9)<br />
Dr. Tomislav Dragun optužen je i osuñen <strong>na</strong> četverogodišnju zatvorsku<br />
kaznu <strong>na</strong> Županijskom sudu u Slavonskom Brodu (K-32/04 – 8.1.2009.), jer<br />
da je poticao odgovrnu osobu u radnoj organizaciji <strong>na</strong> zamjensko trgovanje<br />
dionicama (dionica društva-matice za dionice društva-kćeri), pri čemu da su<br />
njegova trgovačka društva: "Dragunov ured", "Fi<strong>na</strong>ncijska revizija Dragun"<br />
i "Prisika" iz Zagreba ostvarila razliku u cijeni, a da je to protuprav<strong>na</strong><br />
imovinska korist.<br />
Dakako, osuñe<strong>na</strong> su i ta društva, iako nisu bila optuže<strong>na</strong>, niti im je<br />
suñeno!<br />
Dr. Tomislav Dragun zatražio je 19. travnja 2010. meñu<strong>na</strong>rodnu zaštitu<br />
(politički azil) u Republici Sloveniji, jer je u Jugoslaviji, te <strong>na</strong>stavno u<br />
Republici Hrvatskoj, politički progonjen od 1945. (bio je Bleiburgu s ocem<br />
NDH policajcem, "krajnji desničar", "ustaša), pa je ovo samo vrhu<strong>na</strong>c sante<br />
leda.<br />
Sada, meñutim, Republika Hrvatska inzistira <strong>na</strong> njegovom izručenju, pri<br />
čemu ističe da se ne treba a<strong>na</strong>lizirati presuda, kojom je osuñen <strong>na</strong><br />
zatvorsku kaznu, jer je "hrvatsko pravosuñe besprijekorno i ispunjava<br />
sve kriterije iz Poglavlja 23 predpristupnih pregovora za ulazak<br />
Republike Hrvatske u Europsku Uniju.<br />
A to, što je Dr. Tomislav Dragun osuñen za djela, koja nisu kazne<strong>na</strong> djela<br />
u Republici Sloveniji, niti u Europskoj Uniji, i što je suprostno s Ugovorom<br />
izmeñu Republike Hrvatske i Republike Slovenije o izručenju (8. srpnja<br />
1994.) - nema veze.<br />
Dr. Tomislav Dragun boji se povratka u Republiku Hrvatsku, jer će sigurno<br />
biti likvidiran <strong>na</strong> "prirodan <strong>na</strong>čin", jed<strong>na</strong>ko kao što je u Vinkovcima 8.<br />
studenog 1991. ubije<strong>na</strong> njegova <strong>na</strong>starija kći Biserka. Niti <strong>na</strong>kon 20<br />
godi<strong>na</strong>, iako je Dr. Tomislav Dragun podnio kaznenu prijavu protiv<br />
nepoz<strong>na</strong>tog počinitelja, još do da<strong>na</strong>s od Državnog odvjetništva RH i<br />
hrvatske policije nije dobio nikakva odgovora.
(10)<br />
* * *<br />
Dr. Tomislav Dragun želi svjedočiti pred Državnim Zborom Republike<br />
Slovenije, a voljan je dati i interviewe slovenskim javnim glasilima.<br />
Progonitelji Dr. Tomislava Dragu<strong>na</strong> iz Republike Hrvatske, stari jugokomunistički<br />
kadrovi i njihovi sljedbenici, <strong>na</strong>stoje ga progoniti i u Republici<br />
Sloveniji, gdje u državnim tijelima imaju svoje suradnike (uz mnogo love).<br />
* * *<br />
Raspoloživa dokumentacija<br />
Sva dokumentacija s priloženog popisa besplatno je dostup<strong>na</strong> primateljima<br />
ovoga pisma. Dovoljno je <strong>na</strong>zvati administraciju Hrvatskog uljudbenog<br />
pokreta.<br />
Sudski materijali, kojima se traži utvrñivanje ništetnosti provedenog<br />
referenduma za ulazak Republike Hrvatske u Europsku Uniju, te izbora za<br />
Hrvatski Sabor, odnosno izbora za predsjednika Republike Hrvatske<br />
A<strong>na</strong>liza pretvorbe IPK Osijek (u radu)<br />
Dokumentacija uz molbu za meñu<strong>na</strong>rodnu zaštitu Dr. Tomislava Dragu<strong>na</strong> u<br />
Republici Sloveniji<br />
Knjige – Dr. Tomislav Dragun<br />
1. „Branitelji trebaju biti nositelji hrvatskog gospodarstva“, „Poslov<strong>na</strong><br />
savjetovanja Dragun“ Udbi<strong>na</strong>, 253 stranice, Zagreb, 2007.
(11)<br />
2. „Zbiljnosti u osnivanju i djelovanju 66. pukovnije za izgradnju cesta“,<br />
„Poslov<strong>na</strong> savjetovanja Dragun“ Udbi<strong>na</strong>, 281 stranica, Zagreb, 2007.<br />
3. „Nezakonitosti zamjene dionica u kuponskoj privatiza-ciji“, „Poslov<strong>na</strong><br />
savjetovanja Dragun“ Udbi<strong>na</strong>, 547 stranica, Zagreb, 2007.<br />
4. „Carla del Ponte: Bijeg od istine“, „Poslov<strong>na</strong> savjetovanja Dragun“<br />
Udbi<strong>na</strong>, 641 stranica, Zagreb, 2007.<br />
5. „Dušan Vujić i ortaci u pljački državnih robnih zaliha“, „Poslov<strong>na</strong><br />
savjetovanja Dragun“ Udbi<strong>na</strong>, 739 stranica, Zagreb, 2007.<br />
6. „Pete kamatne tablice 1-120%“, koautori mr. sc. Antun Rak i Marko<br />
Josipović, dipl. oec., „Poslov<strong>na</strong> savjetovanja Dragun“ Udbi<strong>na</strong>, 169 stranica,<br />
Zagreb, 2007.<br />
7. „Revizija kriterija vrednovanja aktive ba<strong>na</strong>ka u stečaju – Primjer<br />
Dubrovačke banke d.d., „Poslov<strong>na</strong> savjetovanja Dragun“ Udbi<strong>na</strong>, 299<br />
stranica, Zagreb, 2007.<br />
8. „Lucifer, Carla del Ponte i Haag“, „Poslov<strong>na</strong> savjetovanja Dragun“<br />
Udbi<strong>na</strong>, 271 stranica, Zagreb, 2007.<br />
9. „Carla del Ponte – Escape from the Truth“, „Poslov<strong>na</strong> savjetovanja<br />
Dragun“ Udbi<strong>na</strong>, 274 stranica, Zagreb, 2007. (engleski jezik)<br />
10. „Zorislav Kaleb, sudac, ovako kroji pravdu“, Prva knjiga, Ognjište,<br />
Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb, 373 stranice, Zagreb, 2010.<br />
11. „Ratko Šćekić, sudac, ovako kroji pravdu“, Prva knjiga, Ognjište,<br />
Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb, 375 stranice, Zagreb, 2010.<br />
12. „Živjeti Nezavisnu Državu Hrvatsku“, Knjiga prva, Ognjište, Naklad<strong>na</strong><br />
zadruga, Zagreb, 383 stranice, Zagreb, 2010.
(12)<br />
13. „Ves<strong>na</strong> Vrbetić, sudac, ovako kroji pravdu“, Prva knjiga, Ognjište,<br />
Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb, 605 stranica, Zagreb, 2010.<br />
14. „Ustaški hitrozov“, Prva knjiga, Ognjište, Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb,<br />
327 stranica, Zagreb, 2010.<br />
15. „Ustaški hitrozov“, Druga knjiga, Ognjište, Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb,<br />
327 stranica, Zagreb, 2010.<br />
16. „Živjeti Nezavisnu Državu Hrvatsku“, Knjiga druga, Ognjište, Naklad<strong>na</strong><br />
zadruga, Zagreb, 477 stranica, Zagreb, 2010.<br />
17. „Ves<strong>na</strong> Vrbetić, sudac, ovako kroji pravdu“, Druga knjiga, Ognjište,<br />
Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb, 432 stranice, Zagreb, 2010.<br />
18. „Živjeti Nezavisnu Državu Hrvatsku“, Knjiga treća, Ognjište, Naklad<strong>na</strong><br />
zadruga, Zagreb, 498 stranica, Zagreb, 2010.<br />
19. „Ustaše i partizani: Jure Francetić i Ivica Todorić“, Ognjište, Naklad<strong>na</strong><br />
zadruga, Zagreb, 444 stranica, Zagreb, 2010.<br />
20. „Štefan Füle & 49 jaranen“, Ognjište, Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb, 393<br />
stranice, Zagreb, 2011.<br />
21. „Pogledajte, ovako su me opljačkali HDZ i Mladen Bajić, 1. zloća:<br />
Štedionica dukat“, Ognjište, Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb, 391 stranica,<br />
Zagreb, 2011.<br />
22. „Prvi Hrvatski Gradjanski Športski Klub Zagreb, 26. travnja 1911-<br />
2011.“, Ognjište, Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb, 944 stranice, Zagreb, 2011.<br />
23. „Ustaše i partizani: Dr. Nikola Mandić i Stjepan Hršak“, Ognjište,<br />
Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb, 636 stranica, Zagreb, 2011.
(13)<br />
24. „Pogledajte, ovako su <strong>na</strong>s opljačkali Ivica Todorić, Dubravko<br />
Tomljanović, Božo Prka, Mladen Jurković, Josip ðakić, HDZ i Mladen Bajić,<br />
2. zloća: Hrvatski Domovinski Fond, Ognjište, Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb,<br />
611 stranica, Zagreb, 2011.<br />
25. "Pogledajte, ovako su <strong>na</strong>s opljačkali Vladimir Šeks, HDZ i Mladen Bajić,<br />
3. zloća: PPK Valpovo", Ognjište, Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb, 207 stranica,<br />
Zagreb, 2011.<br />
26. „Tražiti medju<strong>na</strong>rodnu zaštitu kod Boruta Pahora, 1. dio: Jadranka<br />
Kosor", Ognjište, Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb, 573 stranice, Zagreb, 2011.<br />
27. „Tražiti medju<strong>na</strong>rodnu zaštitu kod Boruta Pahora, 2. dio: Borut Pahor ",<br />
Ognjište, Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb, 385 stranica, Zagreb, 2011.<br />
28. „Tražiti medju<strong>na</strong>rodnu zaštitu kod Boruta Pahora, 3. dio: Alpski Hrvati<br />
Boruta Pahora", Ognjište, Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb, 359 stranica,<br />
Zagreb, 2011.<br />
29. "Pogledajte, ovako su <strong>na</strong>s opljačkali Luka Bebić, Ivo Sa<strong>na</strong>der, Jadranka<br />
Kosor, Zoran Milanović, Ivo Josipović, HDZ i Mladen Bajić, 4. zloća: Fond<br />
branitelja iz domovinskog rata i članova njihovih obitelji", Ognjište,<br />
Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb, 435 stranica, Zagreb, 2011.<br />
30. "Hrvatsko pravosudstvo u kandžama komunističkih moćnika - Croatian<br />
judiciary in the claws of communist strongmen", Ognjište, Naklad<strong>na</strong><br />
zadruga, Zagreb, 595 stranica, Zagreb, 2012.<br />
31. "Hrvatska poštansk abanka u Braniteljskom bankarskom skupu",<br />
Ognjište, Naklad<strong>na</strong> zadruga, Zagreb, 157 stranica, Zagreb, 2012.<br />
Dr. Tomislav Dragun<br />
Predsjednik<br />
8250 BREŽICE – Stanka Škalerja 19<br />
00386-51-776.058
(14)<br />
Drugi (<strong>na</strong> kraju teksta):<br />
Janez Janša, predsjednik Vlade RS<br />
Dr. Senko Pličanič, ministar pravosuña i javne uprave RS<br />
Dr. Vinko Gore<strong>na</strong>k, Ministar unutarnjih poslova RS<br />
Prof. dr. Ivo Josipović, predsjednik RH<br />
Zoran Milanović, predsjednik Vlade RH<br />
Mag. Orsat Miljenić, ministar pravosuña RH<br />
Veleposlanstvo USA, Zagreb<br />
Veleposlanstvo SR Njemačke, Zagreb<br />
Veleposlanstvo Velike Britanije, Zagreb<br />
Apostolska nuncijatura, Zagreb<br />
Jav<strong>na</strong> glasila: SR Njemačke, Velike Britanije, Madžarske