Zena-Kvinna nr 48-49 - Žena-Kvinna
Zena-Kvinna nr 48-49 - Žena-Kvinna
Zena-Kvinna nr 48-49 - Žena-Kvinna
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Ž E N A<br />
List Bosanskohercegovačkog saveza žena u Švedskoj | Tidskrift utgiven av Bosnien och Hercegovinas Kvinnoriksförbund i Sverige<br />
januar–juni 2011. | <strong>48</strong>–<strong>49</strong><br />
K V I N N A
Nykterhetsrörelsens<br />
bildningsverksamhet NBV<br />
NBV:s förbundsmöte 2011<br />
Solna, Stockholm, den 10 och 11 juni 2011<br />
Medlemsorganisationer (21)<br />
Bosnien och Hercegovinas Kvinnoriksförbund<br />
i Sverige | BHKRF | www.bhkrf.se |<br />
info@bihsavezzena.com<br />
Bosnisk-Hercegovinska Riksförbundet i<br />
Sverige | BHRF | www.bhsavez.org |<br />
bhrf.info@bhsavez.org<br />
Bosnisk-Svenska Kvinnoförbundet | BSKF |<br />
www.bssz.se | almedina.sacic@comhem.se<br />
Bosniakiska Islamiska Samfundet | BIS |<br />
www.izb.se | kontakt@izb.se<br />
IOGT-NTO | www.iogt.se | info@iogt.se<br />
IOGT-NTOs Juniorförbund | JUNIS |<br />
www.junis.org | info@jun.org<br />
Kriminellas Revansch i Samhället | KRIS |<br />
www.kris.a.se | info@kris.a.se<br />
Länkens Kamratförbund | www.lankenskamratforbund.se<br />
| info@lankenskamratforbund.se<br />
Motorförarnas Helnykterhetsförbund | MHF<br />
| www.mhf.se | info@mhf.se<br />
MHF-Ungdom | www.mhf-ungdom.com |<br />
info@mhf-ungdom.com<br />
Nykterhetsrörelsens Scoutförbund | NSF |<br />
www.nsf.scout.se | info@nsf.scout.se<br />
Riksförbundet Hälsofrämjandet Hälsans<br />
Hus | www.halsoframjandet.se |<br />
info@halsoframjandet.se<br />
Svenska Frisksportförbundet | SFF |<br />
www.frisksport.se | kansliet@frisksport.se<br />
Sveriges Akademikers Nykterhetsförbund |<br />
SAN | www.sverigesakademikersnykterhetsforbund.se<br />
Sveriges Blåbandsförbund | SBF |<br />
www.blabandet.se | kansilet@blabandet.se<br />
Sveriges Blåbandsungdom | SBU |<br />
www.sbu.nu | kansliet@sbu.nu<br />
Sveriges Lärares Nykterhetsförbund | SLN |<br />
www.slninfo.org | kontaktasln@slninfo.org<br />
Sveriges Polismäns Helnykterhetsförbund |<br />
SPHF | www.sphf.nu | btschanberg@hotmail.<br />
com<br />
Tempel Riddare Orden Stor Templet för<br />
Sverige och Finland | TR | www.tempelriddareorden.se<br />
| expeditionen@tempelriddareorden.org<br />
Unga KRIS, Kriminellas Revansch i Samhällets<br />
Ungdomsförbund | www.ungakris.com |<br />
ungakris@kris.a.se<br />
Ungdomens Nykterhetsförbund | UNF |<br />
www.unf.se | info@unf.se<br />
(Foto: Muhamed Mahmutović)<br />
Beviljande av medlemskap<br />
Smajo Šahat (BIS), Emina Ćejvan (BHKRF), Sadeta Murić (BHRF), Fadila Jašarević<br />
(NBV:s förbundskansli), Almedina Sačić (BSKF) och Ulla Lingesjö (NBV:s förbundskansli)<br />
Almedina Sačić (BSKF), Sadeta Murić (BHRF), Åke Marcusson (NBV:s förbundsrektor) och Emina Ćejvan (BHKRF)<br />
2 List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
<strong>48</strong>–<strong>49</strong> | žena · kvinna
RIJEČ UREDNICE<br />
Savez dobiva<br />
sve veći značaj<br />
Još uvijek razočarana ulogom koju<br />
su un odigrale na prostorima bivše<br />
Jugoslavije, posebno u vrijeme rata<br />
u bih, dvoumila sam se odlasku na un-<br />
-forum 2011. u Stockholmu. Od samoga<br />
početka, ako mogu tako da nazovem<br />
krize u bivšoj Jugoslaviji, vođena je od<br />
strane un loša diplomatija posredstvom<br />
engleskih političkih metuzalema i kojekakvih<br />
titulisanih ”lordova” koji su jednom<br />
nogom živjeli na slavama zadobijenim<br />
u Drugom svjetskom ratu a drugom<br />
nogom u uvjerenju da balkanski političari<br />
stoje iza dogovorenog (mislim prije<br />
svega na Miloševića i Karadžića, koji su<br />
između ostalih vodili pregovore). Jednim<br />
dijelom je ta loša diplomatija doprinijela<br />
da rat bude onakav kakav je bio i ta ista<br />
loša diplomatija stvorila je Daytonskim<br />
sporazumom neku čudnu državu bih<br />
koja se svakim danom sve više zapliće u<br />
klupko iz kojega malo ko vidi izlaz. Najveća<br />
ironija, skandal i licemjerstvo koje<br />
je un kao organizacija, koja prvenstveno<br />
štiti ljudska prava, pokazala u bih vidjelo<br />
se na primjeru Srebrenice.<br />
Međutim, poslije dva dana intenzivnih<br />
predavanja o ljudskim pravima, pravdi,<br />
raspravama o ekstremizmu i terorizmu,<br />
otvorenih rasprava o situaciji unutar un<br />
i politizaciji ove organizacije dobila sam,<br />
moram naglasiti, malo, samo malo veći<br />
uvid u njen način rada.<br />
Ono što me je najviše ganulo na<br />
ovome forumu bilo je prisustvo svih<br />
onih koji čisto volonterski rade za ovu<br />
organizaciju. Tako sam imala priliku da<br />
sretnem Gunvor Ngarambe, Šveđanku<br />
koja je bila jedan od inicijatora osnivanja<br />
organizacije <strong>Žena</strong> Ženi (<strong>Kvinna</strong> till<br />
kvinna) unutar koje još uvijek djeluju<br />
kvinna · žena | <strong>48</strong>–<strong>49</strong><br />
mnoge bosanskohercegovačke organizacije<br />
žena. Gunvor, između ostalog, intenzivno<br />
radi na pripremanju Konvencija<br />
protiv diskriminacije žena. Samo zbog<br />
ovoga susreta vrijedilo je tih dana biti u<br />
Stockholmu.<br />
Ovakve osobe su meni uvijek bila<br />
velika inspiracija i jedan od razloga zašto<br />
dio svoga slobodnog vremena odvajam<br />
za volonterski rad. Naš cijeli savez je<br />
zasnovan na volonterskom radu.<br />
Posljednji primjer usmjerenosti naše<br />
organizacije je posjeta BiH gdje su<br />
ostvareni značajni kontakti, pokrenuta<br />
saradnja i ojačana veza između domovine<br />
i članova našeg saveza, o čemu<br />
između ostalog možete čitati na našim<br />
stranicama. Opet smo pokazale snagu u<br />
koju je savez izrastao. I mada znam da se<br />
ponavljam; a to sebi s pravom dopuštam,<br />
moram naglasiti da se ponosim ulogom<br />
koju smo sebi stvorile u švedskom društvu.<br />
Ponosim se jer znam da ćemo tu<br />
ulogu ne samo zadržati nego i ojačati. Sa<br />
ovom porukom poželjela bih vam svako<br />
dobro, toplo ljeto i ugodan odmor!<br />
Vaša Senada c<br />
List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
Senada Bešić<br />
B<br />
osnien och Hercegovinas Kvinnoriksförbund<br />
i Sverige kommer att delta i<br />
Fredmarschen Srebrenica 2011.<br />
Start: den 8 juli kl. 6.00 i Nezuk, ankomst:<br />
den 10 juli kl. 19.00 i MC Potočari.<br />
Kontakt: Nermina Sijerčić, 070-689 13 74<br />
Ž E N A - K V I N N A<br />
ISSN: 1650-5204<br />
Broj/Nummer <strong>48</strong>–<strong>49</strong><br />
Godina/Årgång 12<br />
Januar/Siječanj – Juni/Lipanj<br />
2011.<br />
List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
Prvi bosanskohercegovački ženski list<br />
izvan Bosne i Hercegovine<br />
Prvi broj: april 1999.<br />
Tidskrift utgiven av<br />
Bosnien och Hercegovinas<br />
Kvinnoriksförbund i Sverige<br />
Den första bosniska kvinnotidskriften<br />
utanför Bosnien och Hercegovina.<br />
Första numret: april 1999<br />
Izdavački savjet/Utgivningsråd:<br />
emina ćejvan (predsjednica)<br />
Senada Bešić (potpredsjednica)<br />
Fikret Babović<br />
Amira Crnić<br />
Sebiha Crnić<br />
Hiba Čelik<br />
Senadeta Fazlić<br />
Nermin Halilović<br />
Ramiza Karamehmedović<br />
Vahida Mehinović<br />
Asima Pašalić<br />
Jasminka Jasna Perić<br />
Lejla Sijerčić<br />
Nermina Sijerčić<br />
Halisa Šaškin<br />
Haris Tucaković<br />
Glavna i odgovorna urednica/Chefredaktör:<br />
Senada Bešić<br />
senada.besic@edu.varnamo.se<br />
Grafički urednik/Grafisk redaktör:<br />
Haris Tucaković<br />
haris@bihsavezzena.com<br />
Lektor za švedski/Korrekturläsare:<br />
Disa Jagurdžija<br />
Adresa/Adress:<br />
Bosnien och Hercegovinas<br />
Kvinnoriksförbund i Sverige<br />
Box 353, 541 28 Skövde, Sweden<br />
Kontakt: +46 500 <strong>48</strong> 14 86<br />
info@bihsavezzena.com<br />
www.bhkrf.se<br />
Org. <strong>nr</strong>: 866601-5824<br />
Postgiro: 1269573-0<br />
Tiraž/Upplaga: 1 000<br />
Štampa/Tryck:<br />
Vadsbo-Tryck AB, Mariestad<br />
+46 501 101 97<br />
Printed in Sweden<br />
Naslovna strana/Framsida:<br />
Dansgruppen ”Zlatni dukat” från<br />
föreningen ”Bosnien-Hercegovina” Kristianstad 3
Ja se ovdje nalazim<br />
zbog vas<br />
Razgovarala: Senada Bešić<br />
Intervju sa ambasadorom Bosne i Hercegovine u<br />
Kraljevini Švedskoj, Finskoj i Estoniji, gospodinom<br />
Darkom Zelenikom<br />
Darko Zelenika i Senada Bešić<br />
Prvi susret sa ambasadorom Bosne i Hercegovine<br />
u Kraljevini Švedskoj, Finskoj i Estoniji, gospodinom<br />
Darkom Zelenikom, pamtiću po njegovim<br />
riječima: ”Ja se ovdje nalazim zbog vas koji dolazite iz<br />
bih.”<br />
Gospodin Darko Zelenika je visokoobrazovan sa<br />
dugogodišnjim diplomatskim iskustvom i njegova<br />
jednostavnost i otvorenost prema svim pitanjima i problemima<br />
sa kojima se susreću Bosanci i Hercegovci su<br />
razlog njegove velike popularnosti.<br />
Intervju koji čitate obavila sam jednog izuzetno<br />
hladnog februarskog prijepodneva.<br />
Ambasada bih u Švedskoj smještena je u samom<br />
centru Stockholma. Prostorije su ugodne i opremljene<br />
malo starijim namještajem, a osoblje koje radi u<br />
ambasadi svojom gostoljubivošću doprinosi prijatnoj<br />
atmosferi.<br />
Moram istaći da je grupa iz BiH izuzetno dobro organizovana.<br />
Ambasada ostvaruje saradnju sa svim bh.<br />
savezima i organizacijama. Dva puta godišnje sastaju se<br />
u ambasadi predstavnici ovih organizacija radi koordinacije<br />
aktivnosti, razmjene iskustava i planiranja budućih<br />
aktivnosti.<br />
I dok sjedimo i čekamo da prava bosanska kafa bude<br />
gotova prepričava gospodin Zelenika svoj jučerašnji<br />
boravak u Estoniji. Dani su intenzivni i puni diplomatskih<br />
kontakata.<br />
List <strong>Žena</strong> obratio se gospodinu Darki Zeleniki sa nekoliko<br />
pitanja koja nisu toliko vezana za diplomatiju,<br />
politiku ili rad ambasade nego više za svakodnevni<br />
život.<br />
– Kako izgleda jedan Vaš običan radni dan<br />
– Kao što ste danas vidjeli dan počinje u razgovoru<br />
sa kolegama. Imam obaveze prema sve tri zemlje;<br />
mnogo vremena prođe u kontaktu sa ljudima koji se<br />
obraćaju ambasadi sa svojim pitanjima i ”problemima”<br />
putem telefona ili e-maila. Rasprave o vanjskoj politici,<br />
dogovaranje bilateralnih posjeta, saradnja sa švedskim<br />
institucijama te otklanjanje prepreka koje se javljaju u<br />
radu dio su svakodnevnih aktivnosti.<br />
– Uskoro Vam ističe mandat ambasadora za Kraljevinu<br />
Švedsku, Estoniju i Finsku. Po čemu ćete se sjećati<br />
ovih zemalja<br />
– Ono što mi se najviše dopada jeste ljudska i politička<br />
kultura. To se ogleda u radu Parlamenta i načinu<br />
ophođenja jednih prema drugima. Osim toga priroda je<br />
zaista prekrasna i o njoj se vodi računa.<br />
– Jeste li zadovoljni načinom na koji se tretiraju useljenici<br />
iz bih u Švedskoj<br />
– Moram istaći da je grupa iz bih izuzetno dobro<br />
organizovana. Ambasada ostvaruje saradnju sa svim<br />
Čekajući gospodina Darka Zeleniku dobivam informacije<br />
o pitanjima koja su najviše interesantna i zbog<br />
kojih se većina obraća ambasadi u Stockholmu a to su<br />
dobivanje pasoša, upis u matičnu knjigu rođenih, pitanja<br />
školstva i ostalo. Svako obraćanje ambasadi i svako<br />
pitanje je važno i uzima se sa velikom ozbiljnošću.<br />
Svojim dolaskom gospodin Darko Zelenika kao da<br />
unosi neki polet, nastoje se ukratko pružiti najvažnije<br />
informacije i dobiti odgovor na neka pitanja koja<br />
gospodin Zelenika prekida riječima: ”Jeste li pili kafu<br />
Hoćemo li popiti pravu bosansku”<br />
Darko Zelenika<br />
Strojarski fakultet, Mostar 1986. Spec. Management,<br />
Sarajevo 1992. Magistrat Management, Mostar 1993.<br />
Zamjenik veleposlanika BiH u Kairu, Egipat 1996.–<br />
2001. Šef Odsjeka za susjedne zemlje u MVP BiH<br />
2001.–2002. Otpravnik poslova Veleposlanstva BiH u<br />
Bernu, Švicarska 2002.–2004., zamjenik veleposlanika u<br />
Bernu 2004.–2005. Otpravnik poslova Veleposlanstva<br />
BiH u Washingtonu D.C., SAD, 2005.–2008.<br />
4 List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
<strong>48</strong>–<strong>49</strong> | žena · kvinna
Intervjun med Darko Zelenika, Bosnien-Hercegovinas<br />
ambassadör i Stockholm för Konungariket Sverige,<br />
Finland och Estland.<br />
Darko Zelenika har en master i ekonomi (1993) och<br />
tjänstgjorde som Bosnien-Hercegovinas vice ambassadör<br />
i Kairo, Egypten 1996–2001; avdelningschef för<br />
grannländerna vid Bosnien-Hercegovinas utrikesdepartement<br />
2001–2002; beskickningschef vid Bosnien-<br />
Hercegovinas ambassad i Bern, Schweiz 2002–2004,<br />
vice ambassadör i Bern 2004–2005 och beskickningschef<br />
vid Bosnien-Hercegovinas ambassad i Washington<br />
DC, USA, 2005–2008.<br />
Herrn Zelenika var oerhört engagerad som ambassadör<br />
i Stockholm och den 15 maj 2011 i Lidköping<br />
tilldelade Bosnien och Hercegovinas Kvinnoriksförbund<br />
honom ett diplom ”för framstående insatser i<br />
utvecklingen av vänskapliga förbindelser och samarbete<br />
mellan Bosnien-Hercegovina och Sverige”.<br />
Ambasador Zelenika sa zahvalnicom kraljevske princeze Viktorije i princa Daniela<br />
Ono što mi se ovdje najviše dopada jeste ljudska i politička<br />
kultura. To se ogleda u radu Parlamenta i načinu<br />
ophođenja jednih prema drugima.<br />
Diploma za izva<strong>nr</strong>edne zasluge<br />
Na prijedlog Odbora za demokratiju, integraciju i<br />
multikulturalnost, ambasadoru Zeleniki je 15. 5.<br />
2011. u Lidköpingu dodijeljena diploma za izva<strong>nr</strong>edne<br />
zasluge u razvijanju prijateljskih odnosa i saradnje Bosne i<br />
Hercegovine i Švedske.<br />
Najiskrenije zahvaljujemo gospodinu Darki Zeleniki<br />
na izva<strong>nr</strong>ednoj saradnji sa Bosanskohercegovačkim<br />
savezom žena u Švedskoj.<br />
bh. savezima i organizacijama. Dva puta godišnje sastaju<br />
se u ambasadi predstavnici ovih organizacija radi<br />
koordinacije aktivnosti, razmjene iskustava i planiranja<br />
budućih aktivnosti. Veliki broj naših ljudi došli su<br />
obrazovani, stručni i vrlo brzo se uključili u švedsko<br />
društvo.<br />
– Čest ste i omiljen gost na manifestacijama koje bosanskohercegovački<br />
savezi organizuju. Šta nam možete<br />
reći o ovim susretima<br />
– Podržavam ove manifestacije i nastojim se odazvati<br />
kada za to postoje uslovi; i kao što ja uvijek naglašavam<br />
ja se ovdje nalazim zbog vas. Svaki način okupljanja i<br />
rada za mene je važan. Bh. savezi rade zaista puno na<br />
očuvanju i njegovanju kulturnih tradicija bih, njegovanju<br />
maternjeg jezika te radu sa omladinom. Meni je veliko<br />
zadovoljstvo prisustvovati bh. skupovima, podržavati<br />
omladinu i biti i sam inspirisan na ovim skupovima.<br />
– Vjerovatno nađete malo slobodnog vremena za<br />
svoju dušu. Kako provodite to vrijeme<br />
– Uglavnom u šetnji gradom i razgledanju prekrasne<br />
arhitekture. Bavim se rekreacijom, jogging, i naravno<br />
čitanjem knjiga.<br />
– Da li osjećate nostalgiju za bih<br />
– Ne u istom smislu kao useljenici iz bih. Ja sam<br />
svjestan da se ovdje nalazim na određeno vrijeme i<br />
diplomatija je moj lični izbor.<br />
– ”<strong>Žena</strong>” mora da Vas pita za jela. Koje Vam je<br />
omiljeno jelo iz naše kuhinje i imate li neki favorit što<br />
se tiče švedske hrane<br />
– Volim da kuham i što se naše kuhinje tiče tu je<br />
na prvom mjestu bosanski lonac a od slatka tufahije.<br />
Losos (lax) je omiljeno švedsko jelo.<br />
– Šta možete reći za kraj našim čitaocima<br />
– Htio bih se zahvaliti svima iz bih na poštovanju i<br />
bila mi je čast da se sretnem sa njima i sarađujem. c<br />
kvinna · žena | <strong>48</strong>–<strong>49</strong><br />
List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
5
U studijskoj posjeti<br />
domovini<br />
Piše: Haris Tucaković<br />
Uzvratna posjeta udruženju građana ”Harmonija” Kladanj<br />
Från den 15 till den 25 april 2011 har BHKRF arrangerat<br />
en studieresa till Bosnien och Hercegovina<br />
med följande mål – ungdoms- och kulturutbyte, samarbete<br />
med kvinnoorganisationer, humanitär hjälp<br />
samt ett återbesök till NGO Harmoni Kladanj.<br />
Att utbyta erfarenheter och etablera samarbete<br />
inom gemensamma områden, särskilt för att stärka<br />
kvinnors deltagande i det politiska och offentliga livet,<br />
mot våld mot kvinnor och stödja lokala initiativ har vi<br />
besökt NGO Väninnor i Tuzla samt Kvinnor till kvinnor<br />
och Centrum för utbildning och forskning Nahla i Sarajevo.<br />
I Srebrenica undertecknades ett samarbetsavtal<br />
med den oberoende fackföreningen PPDIVUT BiH.<br />
Prije deset godina, povodom obilježavanja šestogodišnjice<br />
grada Skövdea, u centralnom programu<br />
proslave pred kraljevskim parom i princezom<br />
Viktorijom nastupila je i folklorna grupa iz Kladnja i u<br />
šarolikim nošnjama maestralno odigrala spletove igara<br />
svih naroda Bosne i Hercegovine. Govorilo se tada, a u<br />
Kladnju se i danas pamti, daj je taj nastup ganuo kralja<br />
do suza.<br />
Kladanjski kulturnjaci su nakon toga više puta boravili<br />
u Švedskoj a oktobra prošle godine, tokom Dana<br />
kulture Ovo malo duše, i kao gosti bh Saveza žena<br />
(bhsž). Uzvratna posjeta, na poziv udruženja građana<br />
Harmonija Kladanj, ostvarena je od 15. do 25. aprila<br />
2011. u vidu studijskog putovanja u bih radi omladinske<br />
i kulturne razmjene, humanitarne pomoći i<br />
saradnje sa organizacijama žena u bih.<br />
– Program smo zajedno osmislili do najmanjeg detalja,<br />
od posjeta Srebrenici, Potočarima, Stuparima, Tuzli<br />
i Sarajevu, susreta sa organizacijama žena do svakodnevnih<br />
večernjih druženja u diskoteci Camel za mlade<br />
i u gradskoj kafani za starije. Pri našem udruženju<br />
djeluje vokalni ansambl Kladanjke pod rukovodstvom<br />
Ifete Hrnjić i tamburaški orkestar Begeš pod rukovodstvom<br />
Ahme Gogića tako da je šale, igre i pjesme bilo<br />
napretek. Nadam se da smo dostojno uzvratili gostoprimstvo,<br />
kaže Azijada Rustemović, predsjednica ug<br />
Harmonija.<br />
Sonja Prvulović, Maja Radić, Emina Ćejvan, Lejla Sijerčić i dr Mehmed Avdagić<br />
Sporazum u Srebrenici<br />
Preko Sonje Prvulović, članice Harmonije i predsjednice<br />
sekcije žena Samostalnog sindikata ppdivut<br />
bih (Samostalni sindikat zaposlenih u poljoprivredi,<br />
prehrambenoj i duhanskoj industriji, vodoprivredi,<br />
ugostiteljstvu, turizmu i trgovini bih), ostvarena je<br />
saradnja s tim sindikatom a zatim 18. aprila upriličen<br />
prijem u opštini Srebrenica.<br />
U razgovoru se prisutnima obratio Ćamil Duraković<br />
(zamjenik načelnika opštine Srebrenica), dr Mehmed<br />
Avdagić (predsjednik Sindikata ppdivut), Emina Ćejvan<br />
(predsjednica bhsž), Lejla Sijerčić (predsjednica<br />
Odbora za omladinu bhsž), te Sonja Prvulović i Maja<br />
Radić (predsjednice sekcije žena i mladih Sindikata<br />
ppdivut).<br />
Ćamil Duraković nas je upoznao o trenutnoj situaciji<br />
u Srebrenici, ocijenivši da taj grad ide vrlo sporim<br />
koracima ka ekonomskom i privrednom oporavku i da<br />
je zbog toga neophodna daleko veća podrška međunarodne<br />
zajednice, a posebno naših ljudi iz dijaspore.<br />
Duraković je završio Pravni fakultet u Americi, ali se<br />
2005. vratio u Srebrenicu.<br />
Nakon razgovora potpisana su i dva sporazuma o saradnji<br />
sekcija žena i mladih ppdivut-a sa bh Savezom<br />
žena i Odborom za omladinu ovog saveza. Sporazumima<br />
je precizirana dalja trajna saradnja na planu<br />
obrazovanja, međusobnog informisanja i zajedničkog<br />
djelovanja u zaštiti i afirmaciji prava i specifičnih interesa<br />
žena i mladih i u borbi protiv svih oblika diskriminacije.<br />
– Naša delegacija broji 44 predstavnika i čine je uglavnom<br />
mladi. Većina njih je rođena u Švedskoj, oni<br />
odlično govore naš jezik, rado učestvuju u aktivnostima<br />
kojima se njeguje kulturna baština naše zemlje<br />
i često u svojim školskim radovima obrađuju teme u<br />
vezi bih i naročito Srebrenice. Ovim sporazumom<br />
smo postigli nešto o čemu smo mogli samo sanjati, što<br />
konkretniju povezanost omladine i žena u Švedskoj sa<br />
domovinom, istakla je Emina Ćejvan, predsjednica bh<br />
Saveza žena u Švedskoj.<br />
– Ovo je otvaranje jedne ozbiljnije saradnje nas u<br />
bih, što se tiče Sindikata ppdivut, sa dijasporom u<br />
Švedskoj. Mi smo posebno zainteresovani za uspostavljanje<br />
međunarodne visokoškolske razmjene između<br />
Švedske i bih, kao i ostalih zemalja u regionu, pri<br />
čemu bh Savez žena sa svojim članovima, može biti<br />
jako važna spona, kazao je dr Mehmed Avdagić,<br />
6 List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
<strong>48</strong>–<strong>49</strong> | žena · kvinna
Slika za uspomenu, predstavnici Samostalnog sindikata PPDIVUT BiH i BH Saveza žena<br />
predsjednik Sindikata ppdivut, inače profesor na<br />
fakultetima u bih i Srbiji.<br />
U Potočarima tuga beskrajna<br />
Lejla Sijerčić je ispred BH Saveza žena u Švedskoj položila<br />
cvijeće na Memorijalnom centru Srebrenica–<br />
–Potočari. Učenjem Fatihe i minutom šutnje odana je<br />
počast srebreničkim žrtvama.<br />
Šehida Abdurahmanović, prva žena povratnica u<br />
Srebrenicu i predstavnica udruženja građana Pokret<br />
Majke enklave Srebrenica i Žepa, govorila je o stradanjima<br />
Bošnjaka na tom najvećem stratištu u Evropi<br />
nakon 2. svjetskog rata, a Amra Begić iz Memorijalnog<br />
kompleksa Potočari održala historijski čas o Srebreničkom<br />
genocidu. Zatim je prikazan dokumentarni film<br />
Srebrenica – Nikad ponovo koautora Leslieja Woodheada<br />
i Muhameda Mujkića.<br />
Obilazak srebreničkog stratišta bio je duboko potresan.<br />
Tuga beskrajna, a pravda još ni blizu nije zadovoljena.<br />
Evropska Unija postavlja vrlo stroge uslove Bosni<br />
i Hercegovini za ulazak u tu zajednicu. Nažalost, ne<br />
čuje se glas bh. vlasti o postavljanju uslova Evropskoj<br />
Uniji kojima bi se osigurale garancije o zaštiti bosanskohercegovačkog<br />
stanovništva i svih naroda bih od<br />
eventualnih budućih genocida. Za moj rezon – ulazak<br />
bih u eu bez tih garancija – je najobičnija nebuloza i<br />
nedostatak osnovne političke svijesti.<br />
Pri povratku je upriličena posjeta Vlasenici i razgovor<br />
sa Sakibom Zubovićem, predsjednikom Skupštine<br />
opštine, i Mirzom Saračevićem, načelnikom odjeljenja<br />
za privredu i društvene djelatnosti.<br />
Susreti sa organizacijama žena<br />
Narednog dana smo posjetili Osnovnu školu Stupari,<br />
i u Tuzli, na Kapiji, položili cvijeće i odali<br />
počast žrtvama Zločina nad tuzlanskom mladošću.<br />
Granata ispaljena 25. maja 1995. sa Ozrena ubila je na<br />
tom mjestu 71 građanina Tuzle, a preko 150 ranila.<br />
Prosjek poginulih bio je oko 24 godine starosti.<br />
Manja delegacija žena je zatim posjetila udruženje<br />
Prijateljice Tuzla i razgovarala sa Veronikom Žižak,<br />
voditeljicom Kluba žena liječenih od tumora dojke koji<br />
djeluje pri tom udruženju. Saradnja bhsž i Prijateljica<br />
traje već godinama, a žene tog udruženja su 2008.<br />
radile specijalne marame povodom obilježavanja desetogodišnjice<br />
bh Saveza žena u Švedskoj. <br />
kvinna · žena | <strong>48</strong>–<strong>49</strong><br />
List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
Naši mladi u Srebrenici<br />
Muzej genocida u Potočarima<br />
U Potočarima tuga beskrajna<br />
7
Nermin Halilović, Jasna Perić, Emina Ćejvan, Hiba Čelik i Veronika Žižak (”Prijateljice” Tuzla)<br />
Emina Ćejvan, Emina Pilav, Hiba Čelik, Jasna Perić i Indira Mujić (”Žene ženama” Sarajevo)<br />
Sehija Dedović, Đermana Šeta i Azra Ibrahimović (CEI ”Nahla” Sarajevo)<br />
U srijedu, 20. aprila, Emina Ćejvan je učestvovala u<br />
jutarnjem programu Dobro jutro svima Hayat tv-a, a<br />
zatim su obavljeni razgovori sa dvije vrlo jake ženske<br />
organizacije s centrima u Sarajevu.<br />
Program-asistentica Emina Pilav predstavila je nevladinu<br />
organizaciju Žene ženama koja djeluje od 1997.<br />
u saradnji i uz donacije švedske organizacije <strong>Kvinna</strong><br />
till <strong>Kvinna</strong>. Žene ženama su do sada provele cijeli niz<br />
edukacijskih projekata na polju rodne ravnopravnosti i<br />
po mojoj procjeni radi se o organizaciji koja je u nivou<br />
jačih švedskih organizacija žena. Osnovnu razliku čine<br />
jedino izvori finansiranja.<br />
Pri susretu u prostorijama Centra za edukaciju i<br />
istraživanje Nahla obavljen je razgovor sa Sehijom<br />
Dedović, direktoricom centra, Đermanom Šeta, voditeljicom<br />
istraživačkog odjela, i Azrom Ibrahimović,<br />
voditeljicom psihološkog savjetovališta. Izuzetno stručan<br />
tim i jak centar. Cilj ove posjete bila je razmjena<br />
iskustava i uspostavljanje saradnje u područjima koja<br />
su zajednička za obje organizacije, posebno aktivnijem<br />
uključivanju žena u politički i javni život, borbi protiv<br />
nasilja nad ženama i pružanju podrške lokalnim ženskim<br />
inicijativama.<br />
Dogovore o susretima sa organizacijama žena i<br />
medijsko pokrivanje naše posjete odlično je odradila<br />
Hiba Čelik.<br />
<br />
Kulturni programi<br />
Posjeta Osnovnoj školi u Stuparima kraj Kladnja bila<br />
je za sve izuzetan doživljaj. Dočekani smo kao da je<br />
došao Tito. Ta manja bh. mjesta, zaboravljena od svih,<br />
zaista vrijedi posjećivati i pomagati. Veći gradovi bliže<br />
su izvorima finansiranja, a ko je bliže vatri – bolje se i<br />
ogrije.<br />
Zidovi škole ispunjeni đačkim radovima podsjećaju<br />
na dane djetinjstva. Crteži, slike, sastavi, poezija<br />
mladih, školski list Zvončić. Na sve strane iskrenost i<br />
toplina.<br />
Srdačno nas je dočekao direktor škole Džemal<br />
Mešanović sa nastavnicima, kao i Ervina Avdibegović,<br />
pomoćnica načelnika opštine Kladanj za društvena<br />
pitanja. Najsiromašnijim učenicima uručena je jednokratna<br />
pomoć po 500 kr. Naše žene su odmah dogovorile<br />
i pokretanje humanitarne akcije radi pokrivanja<br />
vanjske školske pozornice.<br />
A naši mladi, folklorna grupa Mladost iz udruženja<br />
Zajedno Lidköping i Zlatni dukat iz udruženja bih Kristianstad<br />
na pravi način su osvjetlali obraz našeg saveza<br />
u kulturnom dijelu programa.<br />
Dramska sekcija oš Stupari nasmijala je sve do suza<br />
humorističkom komadom Učenička demokratska<br />
stranka, a školska folklorna grupa svojim nastupima<br />
oduševila sve. Cijeli Stupari bili su tu. U programu su<br />
učestvovali i učenici područne škole iz Tareva, kao i<br />
učenica Adnina Hamzić.<br />
Rasim Avdibegović, Emina Ćejvan, Nermin Halilović, Džemal Mešanović i Ervina Avdibegović<br />
Zajednička humanitarna pomoć: ”Bosna” Kalmar 3 100<br />
kr, ”Zajedno” Lidköping 2 000 kr, ”Femina” Borås 1 030<br />
kr, ”Sedef” Malmö 1 000 kr i pomoć u robi, ”Respekt”<br />
Karlskrona 1 000 kr, ”Fatima Gunić” Göteborg 1 000 kr i<br />
Haris Tucaković 100 km. Individualno: Mujesira i Mubera<br />
Kostović, Fikreta i Džemal Lukšija itd.<br />
8 List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
<strong>48</strong>–<strong>49</strong> | žena · kvinna
Centralni kulturni program Razigrani april održan<br />
je u petak 22. aprila u organizaciji opštine Kladanj i ug<br />
Harmonija, u prepunoj sali kladanjskog Doma kulture.<br />
U holu Doma izložba slika Mehmeda i Fate Musić.<br />
Program je toplim riječima dobrodošlice otvorio<br />
Fuad Imamović, načelnik opštine Kladanj. Samra<br />
Zelenturović, voditeljica programa, i Ifeta Hrnjić iz ansambla<br />
Kladanjke nadahnuto su govorile o njihovom<br />
boravku u Švedskoj i našoj daljoj saradnji.<br />
Uz omladinu iz Lidköpinga i Kristianstada u programa<br />
su učestvovali i mladi članovi udruženja Sedef<br />
Malmö humorističkim komadom Bosnitis autorice<br />
Karmen Media-Velagić. Biba Begić je uz harmoniku<br />
Hajrice Zukanovića otpjevala jednu staru bosansku<br />
sevdalinku.<br />
U programu domaćina učestvovao je vokalni ansambl<br />
Kladanjke, tamburaški orkestar Begeš, folklorna<br />
grupa ug Sunce na dlanu, kud Gostelja Stupari,<br />
harmonikaš Rasim Avdibegović, vokalna solistica Aida<br />
Srna, kao i Osman Hrnjić, jedna od zvijezda Hayatovog<br />
programa Zvijezda možeš biti ti.<br />
Takođe je upriličeno i predstavljanje knjiga prof.<br />
dr Ibrahima Pašića iz edicije Predslavenski korijeni<br />
Bošnjaka – Od planine Romanije do istočnih granica<br />
rimske provincije Dalmacije (Mostar, 2008.) i Mile i<br />
Moštre – Ilirsko-gotski korijeni bosanske vladarske<br />
dinastije, stećka i crkve bosanske (Sarajevo, 2009.).<br />
Obilazak Kladnja<br />
Načelnik opštine Kladanj Fuad Imamović upriličio<br />
je 22. maja u svom kabinetu prijem za predstavnike<br />
bh Saveza žena i ug Harmonija Kladanj. Istog dana<br />
posjetili smo i zlataru Keka, jednu od najkvalitetnije<br />
uređenih zlatara u jugoistočnoj Evropi, kao i firme<br />
New-export i Werkoll.<br />
Narednog dana smo uživali u prirodnim ljepotama<br />
kladanjske okoline, Djevojačkoj pećini i Muškoj vodi.<br />
Raj u srcu Evrope. Prava vazdušna banja, zrak ko suza,<br />
a tek voda… Prof. dr. Dragoljub D. Bilanović je prije 18<br />
godina naučno tvrdio da je osnovni uzrok agresije na<br />
bih voda i gospodarenje vodenim resursima, kao i da će<br />
cijena vode basnoslovno rasti. bih je u to vrijeme bila<br />
četvrta zemlja u Evropi po bogatstvu kvalitetne vode.<br />
I dok se uvozna flaširana ko-zna-kakva voda plaća,<br />
domaća kvalitetna je i dalje besplatna. I još muška…<br />
Za humanitarnu pomoć je prikupljeno 10 000 kr. Od<br />
toga je 3 000 kr predano učenicima oš Stupari, a 7 000<br />
kr Centru za socijalni rad Kladanj. Dio naših predstavnika<br />
uručio je i individualnu novčanu pomoć.<br />
Deset godina kasnije<br />
Sa profesorom i harmonikašem Rasimom Avdibegovićem<br />
i bog-ga-za-sve-dao Nerminom Halilovićem<br />
upoznao sam se prije deset godina kada su bili moji<br />
gosti u Skövdeu. Obojica su pupčanom vrpcom vezana<br />
za rad s djecom i omladinom i pitanje kada bi stotine<br />
mladih Kladnjaka, da nije njih, vidjeli svijeta izvan bih,<br />
a naša omladina iz Švedske okusila pravi miris Bosne.<br />
Udruženje građana Harmonija Kladanj sa svojim<br />
Kladanjkama i Begešom je ekipa snova. I ekipa od<br />
povjerenja. Fin i prijatan svijet, pun duha i smisla za<br />
istinsku kulturu.<br />
Zajedničkim snagama smo uspješno organizovali<br />
dva izva<strong>nr</strong>edna programa. A to je samo početak… c<br />
Vokalni ansambl ”Kladanjke” i tamburaški orkestar ”Begeš”<br />
Vokalni ansambl ”Kladanjke” i tamburaški orkestar ”Begeš” (detalj)<br />
UG ”Sunce na dlanu”<br />
Zerina Čutura, Haris Mahmutović Kostović, Samira Šehić i Anela Murić (”Sedef” Malmö)<br />
kvinna · žena | <strong>48</strong>–<strong>49</strong><br />
List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
9
Folklorna grupa Osnovne<br />
škole ”Stupari”:<br />
Asmira Herić, Mersad<br />
Mešanović, Emir Hadžikić,<br />
Husein Hamzić,<br />
Kenan Mešanović, Ajdin<br />
Šehić, Nadina Halilović,<br />
Admir Imamović, Melis<br />
i Selver Hodžić (stoje),<br />
Džana Kadrić, Adela<br />
Herić, Elvisa Mešković,<br />
Zehrina Imamović, Adnina<br />
Hamzić i Almedina<br />
Trbalić (čuče)<br />
Omladinska folklorna<br />
grupa ”Zlatni dukat”<br />
udruženja ”Bosna i Hercegovina”<br />
Kristianstad:<br />
Meliha Omerović, Selma<br />
i Amela Zahirović, Dženet<br />
Ališehović, Mirela<br />
Omerović, Hana Bašić,<br />
Nerma Idrizović, Alma i<br />
Selma Sijerčić<br />
Omladinska folklorna<br />
grupa ”Mladost” udruženja<br />
”Zajedno” Lidköping:<br />
Imer Ganibegović,<br />
Adnan Romanić, Haris<br />
Kajević, Ervin Šumar<br />
i Arman Hasanagić<br />
(stoje), Melisa Romanić,<br />
Elma Hamidović, Irma<br />
Hodžić, Esma Julardžija,<br />
Ines Ganibegović i<br />
Azra Jakupović (čuče)<br />
Slike sa nastupa u<br />
Osnovnoj školi ”Stupari”,<br />
18. aprila 2011.<br />
10 List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
<strong>48</strong>–<strong>49</strong> | žena · kvinna
Iz udruženja<br />
Lidköping, 2011-03-05 | ”KUD Kolo” Köping |<br />
Susret omladine iz Kristianstada, Köpinga<br />
i Lidköpinga | Foto: Haris Tucaković<br />
Malmö, 2011-03-12 | Program ”Osjeti miris Bosne i Hercegovine”<br />
društva žena ”Sedef” Malmö | Foto: Ramiza<br />
Karamehmedović<br />
Karlskrona, 2011-02-18 | Najmlađe članice pred tradicionalnu<br />
modnu reviju udruženja ”Respekt” Karlskrona<br />
| Foto: Alma Puškar<br />
Helsingborg, Fredriksdal, 2011-06-06 | Nacionalni dan<br />
Švedske | Gore: radovi Enise Grozdanić na štandu<br />
udruženja ”<strong>Žena</strong> 2000” i ”BiH-S-04” Helsingborg |<br />
Desno: omladinska plesna grupa udruženja ”Respekt”<br />
Karlskrona | Foto: Elvedin Durović<br />
kvinna · žena | <strong>48</strong>–<strong>49</strong><br />
List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
11
Dan žena obilježen u<br />
Londonu<br />
Tekst: Namik Alimajstorović<br />
Foto: Kani Ahmad Johnson<br />
Nezaboravno trodnevno druženje. Zajednički obilježen<br />
Dan žena. Priređena izložba rukotvorina. Među gostima i<br />
bh. ambasadorica Jadranka Negodić.<br />
Bosanskohercegovački savjetodavni centar koji<br />
djeluje u Londonu ugostio je Bosanke i Hercegovke<br />
iz bh Saveza žena iz Švedske, <strong>Žena</strong> 99. Povod<br />
ovom druženju bila je uzvratna posjeta ovog veoma<br />
aktivnog saveza žena kolegicama iz Londona i naravno<br />
zajedničko obilježavanje 8. marta, Međunarodnog<br />
Dana žena.<br />
– Sa našim dragim gošćama iz Švedske proveli smo<br />
tri nezaboravna dana. Osim oficijelnog predstavljanja,<br />
dosta vremena proveli smo u obilasku znamenitosti<br />
Londona i potpuno sam sigurna da će svima njima ovo<br />
druženje ostati u prelijepoj uspomeni – kaže Sadžida<br />
Trožić, menadžer ovog centra.<br />
U oficijelnom dijelu programa priređena je izložba<br />
rukotvorina.<br />
– Na prigodnoj svečanosti ja sam ispred naše organizacije<br />
prezentirala naš projekt, dok je bh Savez žena<br />
iz Švedske predstavila potpredsjednica Senada Bešić.<br />
Iz tih veoma dobrih prezentacija svi prisutni mogli su<br />
vidjeti kako i čime se bave Bosanke u izbjeglištvu u<br />
svoje slobodno vrijeme i kakvu im pomoć pružaju naše<br />
organizacije.<br />
I ovo druženje može poslužiti kao dobar primjer i<br />
drugim organizacijama da se okupljaju i razmjenjuju<br />
iskustva – ističe Trozić.<br />
Osoblje Ambasade BiH<br />
Gosti su bili i bh. ambasadorica u Londonu Jadranka<br />
Negodić sa osobljem Ambasade bih i gradonačelnik<br />
londonske opštine Brent, Harbhajan Singh, koji su<br />
izrazili svoju veliku podršku ovako kvalitetno organiziranoj<br />
manifestaciji. Također, dragim gostima u znak<br />
sjećanja na ovo druženje predsjednik ssdbih Zaim<br />
Pašić poklonio je prigodne zahvalnice, a članovi Bh.<br />
savjetodavnog centra su im uručili skromne poklone.<br />
Dvije večeri zaredom za sve prisutne održano je<br />
i prigodno druženje uz muziku koju je prvu večer<br />
izvodio Nijaz Aljušić iz Londona, dok je drugu večer<br />
na velikom koncertu za goste, ali i sve naše građane<br />
iz Londona, zabavljala popularna Donna Ares, Emir<br />
Pečenković, Javid Band i Sefer Haskić.<br />
Bh. žene pokazale i dokazale svoju snagu<br />
Iz prezentacije gošći iz Švedske izdvajamo riječi Senade<br />
Bešić koje govore o ženi Bosanki i Hercegovki u<br />
dijaspori:<br />
– Bh. žena pokazala je i dokazala svoju snagu i veličinu<br />
da je uprkos svom stradanju kroz koje je prošla<br />
u posljednjem ratu imala odlučnosti da se uzdigne i<br />
da krene kao mnogi od nas od nule. Danas ona stoji<br />
uspravno kao stub porodice i društva i ona je širom<br />
svijeta najbolji ambasador naše domovine, čime se mi<br />
svi samo možemo ponositi. c<br />
Bosanke i Hercegovke iz Ujedinjenog kraljevstva i Švedske<br />
12 List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
<strong>48</strong>–<strong>49</strong> | žena · kvinna
Kvinnodagen<br />
firades i<br />
London<br />
Ett oförglömligt tredagars möte. Tillsammans<br />
firades Internationella kvinnodagen.<br />
Bosnien och Hercegovinas ambassadör<br />
Jadranka Negodić var också närvarande.<br />
Harbhajan Singh, Ismeta Šeremet och Zaim Pašić med utmärkelsen till ”<strong>Kvinna</strong> 99”<br />
Bosnien-Hercegovinas rådgivningscenter (bhcac),<br />
som verkar i London, gästades av bosniskorna<br />
från Bosnien och Hercegovinas Kvinnoriksförbund<br />
i Sverige, Värnamo – <strong>Kvinna</strong> 99.<br />
– Med våra kära gäster från Sverige har vi tillbringat<br />
tre oförglömliga dagar. Utöver de officiella presentationerna<br />
har vi även besökt Londons sevärdheter och jag<br />
är helt övertygad om att alla kommer att bevara detta<br />
möte i sina vackraste minnen – sade Sadžida Trožić,<br />
bhcac:s ledare.<br />
I det officiella programmet arrangerade kvinnorna<br />
också en hantverksutställning.<br />
– Vid en tillfällig ceremoni har jag presenterat vårt<br />
projekt medan Senada Bešić, vice ordförande, presenterade<br />
Bosnien och Hercegovinas Kvinnoriksförbund<br />
i Sverige så att alla de närvarande kunde se hur och<br />
vad bedriver de bosniska kvinnorna i flyktingskapet<br />
och vilken hjälp kan de få av våra organisationer. Detta<br />
möte kan även tjäna som ett gott exempel för andra<br />
organisationer att träffas och dela sina erfarenheter –<br />
sade Sadžida Trožić.<br />
Bland gästerna var även Jadranka Negodić (Bosnien-<br />
Hercegovinas ambassadör i London) med personalen,<br />
Harbhajan Singh (Brents borgmästare), Zaim<br />
Pašić (ordförande för Världsförbund för Bosnien och<br />
Hercegovinas Diaspora) osv. De uttryckte sitt starka<br />
stöd för denna välorganiserade evenemang.<br />
Under två nätter i rad anordnades för alla de närvarande<br />
umgänge med musik av Nijaz Aljušić, Donna<br />
Ares, Emir Pečenković, Javid Band och Sefer Haskić.<br />
Från gästernas presentation framhäver vi orden av<br />
Senada Bešić vilka talar om bosniskorna i utvandringen:<br />
– Den bosniska kvinnan har visat och bevisat sin<br />
styrka och storlek. Trots sitt lidande som hon gick igenom<br />
under det senaste kriget hade hon viljan att höja<br />
sig över och starta, som många av oss, från början.<br />
Idag står hon rakt upp som en pelare för familjen och<br />
samhället, och världen runt är hon hemlandets bästa<br />
ambassadör, som vi alla kan vara stolta över. c<br />
Jadranka Negodić, Harbhajan Singh och Sadžida Trožić<br />
under Sveriges, Bosnien-Hercegovinas och Storbritanniens flagga<br />
Gemensamt umgänge<br />
kvinna · žena | <strong>48</strong>–<strong>49</strong><br />
List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
13
16. Godišnja skupština<br />
A film by: Marika Griehsel photogrAphy: anders kronborG<br />
production: Giant filM production on assiGnMent of the<br />
kvinna till kvinna foundation cutting: britta norell<br />
music: caMilla Griehsel, andrés pardo, Julio “chocolate” alGendones<br />
BH Saveza žena<br />
Piše: Haris TUCAKOVIć<br />
”To je nešto na što sam ja jako, jako ljuta.<br />
U Kongu se vodi rat protiv žena.<br />
Rat u kom je silovanje oružje.”<br />
Mira Vilušić, psiholog, Bosna i Hercegovina<br />
19. mart<br />
2011. u 15.30<br />
IOGT-NTO A-huset<br />
Jordgatan 6<br />
Örebro<br />
BH Savez žena se prije pet godina opredijelio za saradnju<br />
s NBV-om, ista je na vrlo visokom nivou, i naredni<br />
korak je članstvo u NBV-u čime se praktično ostvaruje<br />
suvlasništvo te organizacije, direktnije odlučivanje i daleko<br />
veće mogućnosti za provođenje planiranih aktivnosti<br />
– kazala je Vahida Mehinović, predsjednica Skupštine BH<br />
Saveza žena u Švedskoj.<br />
predstavu filma i razgovor rat protiv žena organizuje<br />
bosanskohercegovački savez žena u švedskoj u saradnji sa kvinna till kvinna<br />
Plakat za film i razgovor ”Rat protiv žena”<br />
Šesnaesta izvještajna Godišnja skupština bh Saveza<br />
žena u Švedskoj održana je 19. marta u Örebru<br />
na 100-godišnjicu prve međunarodne proslave<br />
Dana žena 19. marta 1911. u Njemačkoj, Austriji, Danskoj<br />
i Švicarskoj.<br />
Pozdravne riječi prisutnima uputili su Darko Zelenika,<br />
ambasador bih u Kraljevini Švedskoj, i Fatima<br />
Mahmutović ispred Trezvenjačkog obrazovnog saveza<br />
nbv i Saveza Banjalučana u Švedskoj.<br />
Skupština je usvojila sve izvještaje i planove i pod<br />
tekućim pitanjima odobrila članstvo ove organizacije<br />
u nbv-u. bh Savez žena je 2006. potpisao Ugovor o<br />
saradnji s nbv-om i ista je stalno unaprjeđivana tako<br />
Senada Bešić, Vahida Mehinović i Nermina Sijerčić<br />
da danas gotova sva udruženja ovog saveza ostvaruju<br />
svoje studijske kružoke u saradnji s nbv-om.<br />
– bh Savez žena se prije pet godina opredijelio za<br />
saradnju s nbv-om, ista je na vrlo visokom nivou, i<br />
naredni korak je članstvo u nbv-u čime se praktično<br />
ostvaruje suvlasništvo te organizacije, direktnije<br />
odlučivanje i daleko veće mogućnosti za provođenje<br />
planiranih aktivnosti – kazala je Vahida Mehinović,<br />
predsjednica Skupštine bh Saveza žena u Švedskoj.<br />
Skupština je izrazila najdublje saučešće u boli naroda<br />
Japana i o tome će uputiti pismo ambasadi Japana u<br />
Stockholmu.<br />
Nakon Skupštine upriličena je predstava filma i<br />
razgovor Rat protiv žena, a u saradnji s organizacijom<br />
<strong>Kvinna</strong> till <strong>Kvinna</strong> (<strong>Žena</strong> Ženi) osnovanom u proljeće<br />
1993. kao reakcija švedskog pokreta žena na nasilje<br />
nad ženama u Bosni i Hercegovini. <strong>Kvinna</strong> till <strong>Kvinna</strong><br />
danas djeluje na podršci ženskim organizacijama na<br />
Balkanu, Bliskom Istoku i južnom Kavkazu.<br />
– Mi možemo govoriti, govoriti, govoriti, ali nas<br />
niko ne čuje – kaže jedna kongoleška žena u kratkom<br />
dokumentarnom filmu Marike Griehsel Rat žena<br />
(Women’s war) snimljenom 2009. uz potporu organizacije<br />
<strong>Kvinna</strong> till <strong>Kvinna</strong>.<br />
Film se bavi problemom ratnog nasilja nad ženama i<br />
prati susret žena Balkana (uglavnom bih) i dr Kongo.<br />
Bosanskohercegovački tim su činile Mira Vilušić i Jasminka<br />
Jukić (Horizonti Tuzla), Berjana Ačkar (Centar<br />
za pravnu pomoć ženama Zenica) i prevoditeljica Jasna<br />
Saradžić (Sarajevo). Razgovor Rat protiv žena je vodila<br />
Emina Ćejvan, predsjednica bh Saveza žena, a u razgovoru<br />
je učestvovalo preko 100 delegata i gostiju.<br />
Bošnjački kulturni centar Örebro se pokazao odličnim<br />
domaćinom Skupštine. c<br />
14 List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
<strong>48</strong>–<strong>49</strong> | žena · kvinna
Projektni rad<br />
o udruženju žena<br />
Biser<br />
Piše: Melisa Ahmetović<br />
Kad smo u školi počeli kurs ”Projektarbete” odmah sam<br />
znala o čemu ću pisati i rekla to svojoj razrednoj. Annica<br />
je odgovorila da je to super ideja i podržala me.<br />
Annica Augustsson i Melisa Ahmetović<br />
Kad sam bila mala gledala sam kako mi se drugarice<br />
učlanjuju u fudbalske klubove, bave plivanjem<br />
ili nešto slično pošto ih je to interesovalo. A ja<br />
nisam nikad voljela neki poseban sport niti sam shvatila<br />
zašto se ljudi uopšte učlanjuju u klubove. Pitala sam<br />
se ”Šta ih toliko vuče”<br />
Prije tri godine smo preselili u Kristianstad i čula<br />
sam za udruženje žena Biser. Mama se učlanila i<br />
pričala mi je kako im je lijepo pri susretima i da imaju<br />
zabavne aktivitete. Ja nisam nikad čula ili vidjela slično<br />
udruženje kao ovo bosansko. Ljudi se skupljaju najviše<br />
radi druženja i to nije baš uobičajeno u Švedskoj.<br />
Kad smo u školi počeli kurs ”Projektarbete” odmah<br />
sam znala o čemu ću pisati i rekla to svojoj razrednoj<br />
(Annica Augustsson). Odgovorila je da je to super ideja<br />
i podržala me.<br />
Izabrala sam tri pitanja koja će biti glavna tema rada.<br />
”Kako utiče udruženje na moj život otkako sam se<br />
učlanila”, ”Kako utiče udruženje na život ostalih članova”<br />
(tj. je li se život išta izmijenio) i ”Zašto se ljudi<br />
uopšte učlanjuju u udruženja” pošto sam se ovo uvijek<br />
pitala, bilo bi mi interesantno da dobijem odgovor na<br />
ta pitanja.<br />
Oko dvije godine sam učestvovala u raznim aktivnostima<br />
i družila se sa članovima udruženja. Danas<br />
mogu reći da sam upoznala dosta novih osoba, ne<br />
samo iz Kristianstada već i iz Lidköpinga, i čak iz<br />
Bosne (kad su nam dolazili u posjetu). Zajedno smo<br />
proveli malo vremena ali opet smo stvorili prijateljstva<br />
koja, ja mislim, da će trajati dugo, dugo. Na mene je<br />
udruženje samo pozitivno uticalo.<br />
Da bih mogla odgovoriti na pitanje ”Kako utiče<br />
udruženje na život ostalih članova” i ”Zašto se ljudi<br />
uopšte učlanjuju u udruženja” napravila sam jednu<br />
anketu i postavljala pitanja, a članovi svih uzrasta su<br />
odgovarali kako oni doživljavaju ”udruženjski život”<br />
(föreningslivet).<br />
Naše udruženje ima mlađih i starijih članova pa sam<br />
intervjuisala jednu mlađu i jednu stariju osobu gdje je<br />
moja profesorica mogla vidjeti razliku među članovima<br />
u zavisnosti od godina. Osim intervjua i anketa tražila<br />
sam dosta informacija preko interneta i čitala šta istraživači<br />
kažu na ovu temu tako da sam saznala i više<br />
nego što sam se nadala. I profesorica je bila prezadovoljna<br />
mojim radom.<br />
Hvala puno bh Savezu žena u Švedskoj a pogotovo<br />
mojim Biserkama. c<br />
Melisa Ahmetović anketira Biserke<br />
kvinna · žena | <strong>48</strong>–<strong>49</strong><br />
List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
15
Vad vet vi om<br />
Nykterhetsrörelsen<br />
Av: Fikret Babović<br />
Nu är vi medlemmar i NBV!<br />
M<br />
i dolazimo iz zemlje u kojoj je alkohol relativno<br />
velik problem ali se ipak ne shvata u istoj mjeri<br />
kao u Švedskoj. Zahtjev za uvođenje zabrane opojnih<br />
pića u našoj domovini nije nikada istican, teško ga je i<br />
zamisliti, ali je u Švedskoj odavno aktuelan i tim pitanjem<br />
su se uglavnom bavile trezvenjačke organizacije.<br />
Kao i u drugim zemljama imao je trezvenjački pokret<br />
u Švedskoj velike uspjehe, posebno u prvim decenijama<br />
20. vijeka. Politička, ekonomska i iznad svega sve veća<br />
demokratizacija početkom 20. vijeka stavila je 1922. tu<br />
ideju u fokus. Prvenstveni cilj trezvenjačkog pokreta u<br />
početku je bila lokalna zabrana koja se kasnije proširila<br />
na totalnu zabranu alkohola.<br />
Švedsko društvo trezvenjaka je osnovano 1837. i u svom<br />
programu obznanilo uzdržanost od žestokih pića i<br />
umjerenost u vinu i pivu što je uticalo da se ne odredi<br />
kao apsolutistički pokret. Opsežno regulisanje i oštro<br />
oporezivanje pečenja rakije kod kuće uvedeno je 1855.<br />
Trezvenjački obrazovni savez (Nykterhetsrörelsens<br />
Bildningsverksamhet NBV) je osnovan 1971. sjedinjavanjem<br />
obrazovnih saveza Pokreta Plava grupa (Blåbandsrörelsens<br />
Studieförbund, osnovan 1909.), Reda dobrih<br />
templara (Godtemplarordens Studieförbund, osnovan<br />
1894.) i Državnog templarskog reda (Nationaltemplarordens<br />
Studieförbund, osnovan 1904.).<br />
Alkoholproblem i Sverige<br />
Vi kommer ifrån ett land där alkohol är ett relativt<br />
stort problem men det uppfattas ändå inte alls så<br />
i lika stor utsträckning som i Sverige. Krav på införande<br />
av rusdrycksförbud i vårt hemland kom aldrig<br />
fram och är svårt tänkbart men i Sverige har det varit<br />
aktuellt för länge sedan och frågan har drivits främst<br />
av nykterhetsorganisationerna.<br />
Där engagerades människor och liksom i andra länder<br />
hade nykterhetsrörelsen stora framgångar i Sverige<br />
särskilt under första decennier av 1900-talet.<br />
Den politiska, ekonomiska och framförallt växande<br />
demokratiseringen i början av 1900-talet gjorde idén till<br />
en central punkt 1922. Nykterhetsrörelsens främsta mål<br />
i början var ett lokalt förbud som sedan sträckte mot<br />
totalalkoholförbud. Privata vinstintressen samt kommunalt<br />
beroende av försäljningsinkomster, var de faktorer<br />
som komplicerade saken och stod i vägen för att problemet<br />
skulle lösas. Många hävdade att ett förbud skulle<br />
göra Sverige till en ekonomisk ruin, det handlade alltså<br />
om enorma pengar. Nykterhetsrörelsen kom att spela<br />
en stor roll för det sociala och politiska livet i Sverige.<br />
Den första svenska folkomröstningen<br />
svensk historia har folkomröstningar hållits sex<br />
I gånger. Formellt har de alla varit rådgivande. Den<br />
sista var omröstningen om eurons införande 2003<br />
och den första när folkomröstningsinstitutet i<strong>nr</strong>ättades<br />
1922. Den handlade om införandet av allmänt<br />
rusdrycksförbud, förbud mot spritdryck eller annan<br />
dryck, innehållande mer än 2 1/4 viktprocent alkohol.<br />
Att en alkoholfråga hade samma nivå som andra<br />
viktiga frågor det blivit folkomröstningar om i Sverige,<br />
till exempel införandet av högertrafik, tjänstepension,<br />
kärnkraft, medlemskap i eu visar egentligen all allvarlighet<br />
som frågan för med sig.<br />
Folkomröstningen om totalt alkoholförbud hölls den<br />
27 augusti 1922 och det är ett märkligt datum i svensk<br />
politisk historia. Folkomröstningen var av rådgivande<br />
karaktär, dvs. att själva resultatet av omröstningen inte<br />
hade obligatoriska konsekvenser för regeringen. Inför<br />
själva folkomröstningen föregick en livlig, omfattande<br />
och känslosam politisk kampanj. Frågan var om man i<br />
Sverige skulle införa ett nationellt förbud mot rusdrycker.<br />
Nykterhetsrörelsen blev en stor folkrörelse som bedrev<br />
studieverksamhet och samtidigt lyckades att bli<br />
en viktigt politisk tribun. Rörelsens slutgiltiga mål var<br />
totalt alkoholförbud.<br />
I början försökte nykterhetsvännerna med att varje<br />
enskild kommun skulle genom en lokal folkomröstning<br />
införa ett rusdrycksförbud, detta talar om det enorma<br />
engagemang som fanns bland nykterhetsvännerna.<br />
När man inte lyckades med lokala omröstningar valde<br />
man att man att rikta sin styrka mot ett nationellt<br />
rusdrycksförbud.<br />
Ett särskilt drag som kännetecknade valkampanjen i<br />
den första svenska folkomröstningen var att partierna<br />
inte lade sig i. Individuella uppfattningar kom i första<br />
hand precis som själva debatten i riksdagen präglades<br />
oväntat om särskiljandet av mäns och kvinnors röster.<br />
Valdeltagandet uppgick till 55 %, och resultatet, en<br />
knapp seger för nej sidan, föranledde inte till något<br />
förbud.<br />
Historia runt alkoholförbud<br />
Redan på 1400-talet kände man till brännvinet i<br />
Sverige. När de svenska soldaterna under 1500- och<br />
1600-talet var i Ryssland lärde de sig göra brännvin<br />
16 List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
<strong>48</strong>–<strong>49</strong> | žena · kvinna
År 1837 bildades Svenska nykterhetssällskapet vars<br />
program proklamerade avhållsamhet från sprit och<br />
måttlighet vad det gällde vin och öl som gjorde att<br />
den inte definieras som en absolutistisk rörelse. En<br />
omfattande reglering och en skärpt beskattning av<br />
husbehovsbränningen tillkämpades av staten 1855.<br />
Nykterhetspolitiska åsikter började vara mer och mer<br />
betydande och fick en praktisk politisk konsekvens när<br />
husbehovsbränningen förbjöds 1860. Nykterhetsrörelsen<br />
spreds och vann mark även i de andra stora och<br />
växande folkrörelserna som frikyrkorörelsen, arbetarrörelsen<br />
och den liberala rörelsen. 1<br />
Opinionen mot drickandet och förbudstankens utbredning<br />
fick under senare delen av 1800-talet olika<br />
(Källa: Wikimedia Commons)<br />
Nej! Kräftor Kräva Dessa Drycker! (Albert Engström, 1922)<br />
Nykterhetsrörelsens Bildningsverksamhet (NBV) bildades<br />
1971 genom sammanslagning av Blåbandsrörelsens<br />
Studieförbund (bildat 1909), Godtemplarordens Studieförbund<br />
(bildat 1894) och Nationaltemplarordens Studieförbund<br />
(bildat 1904).<br />
av säd (råg). Metoden kom troligen ursprungligen<br />
från syd och östasiatiska kulturer. Hela tiden utvecklade<br />
man olika metoder och sätt att producera den.<br />
För att motverka brännvinets ökande betydelse, gavs<br />
det 1622 ut en första rusdrycksförordning. Fjorton år<br />
senare utkom den första lagen om accis vid bränning,<br />
1718 utfärdades förbud mot husbehovsbränning, men<br />
upphävdes inom kort. Vissa kategorier som t.ex. ägare<br />
av i mantal satt jord rätt att bränna brännvin för eget<br />
behov under förutsättningen att de betalade en årlig<br />
avgift mot kronan. Samma rätt fick jordbrukare år<br />
1800 med obligation av viss bevillningsavgift.<br />
Beskattningen av brännvinstillverkningen hade för<br />
syfte att minska brännvinsproduktionen men samtidigt<br />
att fylla på statens kassa. Det var en marknadspolitisk<br />
åtgärd med modernt språk sagt.<br />
I början av 1800-talet började det används potatis<br />
istället för spannmål samtidigt blev kunskapen om<br />
tekniken allt mer tillgänglig och innebar att konsumtionen<br />
ökade rejält. Under första delen av 1800-talet<br />
gick exempelvis alkoholkonsumtion upp till 107 liter<br />
per man och år eller 0,30 liter per dag. För att få rätt<br />
uppfattning om hur stor konsumtion det handlade om<br />
jämför vi det med uppgiften att alkoholkonsumtion på<br />
1980-talet uppgick till 2,5 liter per man och år.<br />
Förändringarna i samhället, i första hand förbättrade<br />
jordbruksmetoder under 1700- och 1800-talet hade en<br />
grundläggande karaktär och manifesterades i ekonomiska,<br />
politiska och sociala nativitetsaspekter. Man<br />
började tänka friare och bl.a. bildades de första nykterhetsföreningarna.<br />
Under tredje decenniet av 1800-talet<br />
började den s.k. moderna nykterhetsverksamheten.<br />
Bakgrunden till nykterhetsrörelsen var naturligtvis<br />
den enorma sprit konsumtionen men också nya ideologiska<br />
strömningar, dåliga livsförhållande och en ny<br />
växande samhällsklass (arbetarklassen).<br />
kvinna · žena | <strong>48</strong>–<strong>49</strong><br />
former och de flesta handlade om ett totalt avståndstagande<br />
från alkohol.<br />
Utifrån amerikanska förebilder bildades 1879 iogt<br />
(International Order of Goodtemplers) eller Godtemplarorden,<br />
Svenska Blåbandsföreningen (sbf) 1883,<br />
Templarordern (to) 1884, samt Nationalgodtemplarorden<br />
(ngto) 1888. Alla dessa hade i början enorm likhet<br />
med frikyrkorörelsen. Undantaget är Nykterhetsorden<br />
Verdandi som bildades 1896. 2 Runt året 1894 startade<br />
nykterhetsrörelsens studieverksamhet. 3<br />
Godtemplarordens program innehöll formuleringar<br />
som denna punkt ”Absolut förbud för tillverkning,<br />
införsel och försäljning av berusande drycker som<br />
njutningsmedel; förbud genom folkets vilja, uttryckt<br />
i behöriga lagar, som stadga straff för brott mot deras<br />
bestämmelser”. 4 Förbundstanken fick sitt uttryck bl.a.<br />
i stiftandet av Svenska förbudspartiet 1890 inom den<br />
skulle man driva nykterhetspolitik. Nykterhetsrörelsens<br />
utbredning födde tanken om en förbudskongress.<br />
Tanken uppfylldes i februari 1896 när den första<br />
svenska förbudskongressen organiserades, vars yttersta<br />
syfte var fullständigt rusdrycksförbud. Vid kongressen<br />
lades förslaget om ”utarbetande av ett lagförslag<br />
rörande införande av rusdrycksförbud” fram. 5<br />
I denna kommande perioden blev förbudsidén all<br />
starkare, 1907 uttalade sig riksdagens andra kammare<br />
för ett brännvinsförbud. Efter den mest omfattande<br />
arbetskonflikten dittills i juli 1909 insåg myndigheten<br />
att man på allvar måste ta itu med rusdrycksväsendet.<br />
Påföljderna var ett tillfälligt totalförbud.<br />
Samma år beslutade de svenska nykterhetssällskapens<br />
representantförsamling i Stockholm att det hölls<br />
en slags omröstning inom landet om införande av ett<br />
fullständigt och permanent rusdrycksförbud.<br />
Vid den inofficiella omröstningen i Visby (med<br />
landskommun) röstade exempelvis 2 670 (45,2 %) av<br />
List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
<br />
17
Istället för totalt alkoholförbud utkom ett alternativförslag<br />
av läkaren Ivan Bratt.<br />
<br />
5 906 röstberättigade ja till förslaget. Bland dessa var<br />
235 i ålder mellan 18 och 21 år. 6<br />
Slutgiltiga resultatet blev att 56 % av den vuxna befolkningen<br />
stod på ja sidan, alltså för ett totalt alkoholförbud.<br />
Själva resultatet hade inte så mycket praktisk<br />
effekt. Istället för totalt förbud utkom ett alternativförslag<br />
av läkaren Ivan Bratt.<br />
Brattsystemet<br />
Enligt förslaget skulle all tillverkning och försäljning<br />
ske och betraktas som statsmonopol. Härmed har<br />
man eliminerat de privata vinstintressena (desintresseringen).<br />
Den andra viktiga punkten i hans program<br />
gällde individuell inköpskontroll genom ransonering,<br />
motbokssystemet samt öppen nykterhetsvård. Ransoneringssystemet<br />
tillämpades i Sverige från 1916–1955.<br />
Ivan Bratt var medlem i den statliga nykterhetskommitté<br />
som bl.a. föreslå motbokssystemet.<br />
Motbok var ett häfte där alla alkoholinköp noterades.<br />
Gifta kvinnor och ungdomar under 25 år fick i regel<br />
inte motbok. Boken beviljade vuxna med inkomst och<br />
arbete. Begränsad tilldelning av motboken gällde också<br />
personer med lindriga alkoholproblem. Ransoneringen<br />
varierade områdesvis och periodvis. I början var max<br />
ransonen exempelvis 12 och lite senare 16 liter per<br />
kvartal medan den under första världskriget var 2 liter<br />
(krisrestriktioner). Systemet infördes inte samtidigt i<br />
hela landet, Göteborg och Jönköping var första med införandet<br />
av inköpsregistrering. Motbokstvång infördes<br />
i Stockholm 1914 på Stockholmssystemet ab där Ivan<br />
Bratt var anställd.<br />
Med hänsyn till folkets hälsa i en period gällde den<br />
s.k. femstämplingen som innebar en fem dagars paus<br />
mellan uttag som omfattade en liter. Huvudsyfte med<br />
motboken var att hindra alkoholmissbrukare.<br />
Bratt var en väldigt stor auktoritet på det alkoholpolitiska<br />
området. Hans idéer hålls fortfarande vid liv i<br />
dagens svenska alkoholpolitiska systemet (Alkoholpolitiska<br />
debatt på 1980 talet väckte frågan om ett återinförande<br />
av motboken). Han satt med som ledamot i den<br />
s.k. Nykterhetskommittén och många betänkande var<br />
utformade efter hans reformförslag.<br />
Som reaktion mot detta administrativa system kom<br />
spritsmuggling, langning och lönnbränning som fick<br />
väldigt oroande omfattning. Stora smugglare engagerade<br />
spritdepåfartyg och tjänade stora pengar. 7<br />
Många läkare stöttade Bratt och hans idéer medan<br />
en del menade att läkarna inte skulle ägna sig åt<br />
samhälleliga frågor utan begränsade sin insats till de<br />
medicinska aspekterna på alkohol och alkoholism.<br />
Svenska läkarnas nykterhetsförening var en aktiv aktör<br />
i debatten kring alkoholpolitiska frågor. 8<br />
Allmän rösträtt för kvinnor<br />
Allmänt kan man säga att två viktiga händelser i<br />
början av 1900-talet var avgörande för den sociala<br />
nykterhetsutvecklingen. Den ena var en relativt kraftig<br />
demokratisering i Sverige samt uppkomsten av ”nya<br />
moderna politiska riksdagspartier, proportionella val,<br />
parlamentarism och slutligen allmän rösträtt”. 9 Den<br />
andra var folkrörelsens expansion som var starkast<br />
just i början av 1900-talet. Det är viktigt att notera<br />
rörelsens nära anknytning till socialdemokratin. Antal<br />
mandat i riksdagen under denna period ökade kraftig.<br />
Socialdemokratiska partiet bildades 1889 och då hade<br />
det inga representanter i riksdagen.<br />
Åtta timmars arbete och allmän rösträtt var partiets<br />
största uppgift. De liberala idéerna växte också starkt.<br />
Liberala samlingspartiet bildades år 1900 och hade en<br />
ledande roll i kampen för rösträttens införande och<br />
parlamentarismens genombrott.<br />
Under åren 1918–1921 avskaffades kravet på erlagd<br />
skatt för rösträtt till riksdagen och allmän rösträtt för<br />
kvinnor infördes. Den politiska demokratin fick väldigt<br />
positiva konturer. Samverkan mellan socialdemokrater<br />
och liberaler i början, hade påskyndande effekter på<br />
denna process.<br />
Det verkliga genombrottet i Sveriges industrialisering<br />
kom i andra halvan av 1800-talet. Omvandlingen<br />
av jordbruket i mer kommersiell riktning och en ökad<br />
produktion var avgörande utvecklande faktorer i Sverige.<br />
Åtta timmars arbetsdag inleddes först 1919. Arbetare<br />
organiserades sig i och bildade fackföreningar.<br />
En väldig påverkan för alkoholpolitiken hade den<br />
händelse när nykterhetsvännerna slöt sig samman i<br />
riksdagens nykterhetsgrupp i slutet av 1800-talet. År<br />
1903 var antalet medlemmar 84 och 1929 hade antalet<br />
nykterhetsvänner fördelade på två grupper ökat till 150<br />
av totalt 380 riksdagsledamöter. 10<br />
I en undersökning om den svenska alkoholpolitiken i<br />
riksdagen mellan 1900–1939 var tog 684 motioner upp<br />
frågan om nykterhetsvården. 11<br />
Året 1920 började exempelvis allt fler anhållanden<br />
för att ha ”försökt tilltvinga sig kvinnors sällskap”.<br />
Största problem var sjömännen. Våldtäkter övergrepp<br />
och blottare började förekomma. 12<br />
I en sådan situation var ett totalt alkoholförbud aktuellt<br />
igen. Det fanns en stark opinion för totalförbud.<br />
Flera partier bl.a. Liberalerna hade lämnat in motioner<br />
om folkomröstning 1897 och 1908, 1917 lämnade Socialdemokraterna<br />
sin motion. Grannlandet Norge hade<br />
en rådgivande folkomröstning om rusdrycksförbud.<br />
I början av 1920 tillsattes en kommitté som hade för<br />
uppgift att utredda frågan. 13<br />
1921 beslutade riksdagen att införa en möjlighet att<br />
anordna rådgivande folkomröstningar.<br />
Kvinnornas emancipation<br />
alla de reformerna som började vid 1800-talets mitt i<br />
I samhället, är det viktigt att konstatera att kvinnornas<br />
position var en mycket viktig fråga.<br />
Industrialiseringen innebar en början av kvinnornas<br />
frigörelse i förhållande till det gamla jordbrukssamhället.<br />
Här menar vi i första hand att arbetet i hemmet och<br />
på gården var mindre. Arbetet fanns mest i fabrikerna.<br />
Under de nya omständigheterna fick barnen gå till<br />
skolan och därmed tillbringade de också mindre tid i<br />
hemmet. Personlighetsprincipens seger under 1800-<br />
talet och samhällsomdaningen innebar att hushållets<br />
struktur sprängdes och att den enskilde var själv<br />
ansvarig för sin försörjning. Detta innebar att många, i<br />
synnerhet kvinnor fick försörjnings problem.<br />
18 List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
<strong>48</strong>–<strong>49</strong> | žena · kvinna
(Källa: Göteborgs universitetsbibliotek)<br />
Kerstin Hesselgren (1872–1962)<br />
Politiken öppnades för första gången för svenska<br />
kvinnor. Detta moment skall spela en stor roll i blivande<br />
händelserna angående förbudsomröstningen.<br />
”Vördsamt ber jag såväl å egna som å vice talmännens<br />
vägnar att få tacka för det förnyade bevis på<br />
förtroende som kommit oss till del, då vi nu återutsetts<br />
till att leda denna kammares förhandlingar. […]<br />
Sedan vi sist råkades, har kammaren ju undergått<br />
allmänna val. Många nya ansikten ser jag ock framför<br />
mig. Viss om att ej så få av dessa nyvalda kamrater<br />
skola bliva kammaren till heder och fosterlandet till<br />
gagn, blickar jag dock i dag med stort vemod ut över<br />
bänkraderna. Allt för många skickliga och erfarna riksdagsmän,<br />
gamla goda vänner, hava lämnat oss. […]<br />
Denna riksdag är ju i det hänseendet anmärkningsvärd,<br />
att nu för första gången en kvinna tagit plats<br />
bland oss. Jag ber att få hälsa henne välkommen och<br />
uttala den livliga förhoppningen, att hennes arbete här<br />
må bliva henne till tillfredsställelse och oss till gagn.<br />
Kerstin Hesselgren blev första kvinnan invald i riksdagens<br />
första kammare (1921)<br />
För att de skulle klara av att försörja sig måste de<br />
ju vara myndiga. 14 Flera reformer vid 1800-talets mitt<br />
genomfördes och vi kan konstatera mer ekonomisk<br />
frihet för kvinnorna. Kvinnoemancipationen möttes<br />
emellertid av stort motstånd, starkast bland prästerna.<br />
Kvinnofrågan drevs av några kända journalister och<br />
författare som Carl Jonas Love Almqvist och Fredrika<br />
Bremer. I sin roman Det går an, krävdes inte bara<br />
”ekonomisk, juridisk och politisk jämställdhet mellan<br />
könen” utan man ”ville till och med ersätta familjeinstitutionen<br />
med endast av kärleken legitimerad<br />
samlevnad mellan man och kvinna” Fredrika Bremer<br />
skrev en kvinnosaksroman Hertha och startade en<br />
fruntimmersförening för barnavård. Allmän och lika<br />
rösträtt fick svenska kvinnor med de stora rösträttsreformerna<br />
1918–1921. Då blev gifta kvinnor myndiga och<br />
jämställda med sina män angående ekonomiska frågor.<br />
Alla andra nordiska kvinnor fick rösträtt tidigare.<br />
Kvinnlig arbetskraft anställdes i allt större utsträckning<br />
inom offentliga sektorn under senare delen av<br />
1800-talet. Kvinnorna kunde inte bli fast anställda och<br />
lönerna var genomgående lägre. När kvinnor gifte sig<br />
förlorade de sin tjänst. Statstjänst var en manlig bastion.<br />
15<br />
Året 1919 kom beslut om kvinnlig rösträtt som kom<br />
att ha stora konsekvenser i svensk politisk historia.<br />
Den svenska organisationen för kvinnlig rösträtt<br />
bildades som reaktion på den kungliga propositionen<br />
att gifta män skulle få två röster, eftersom de ansågs<br />
representera sin hustru. Det kändes förnedrande för<br />
kvinnorna. Efter valet 1921 valdes en kvinna till första<br />
kammaren (Kerstin Hesselgren) och fyra kvinnor till<br />
andra kammaren (Elisabeth Tamm, Nelly Thüring,<br />
Bertha Wellin och Agda Östlund).<br />
Vid den tidpunkten hade en ny process kommit<br />
igång, kvinnosynen som sedan länge var bestämd av<br />
den medeltida lagstiftningen började försvinna. 16<br />
Jag hoppas, att hon icke tager illa upp, om jag, åtminstone<br />
så länge hon är ensam i sitt slag i kammaren,<br />
fortfarande gentemot kammaren begagnar mig av den<br />
gamla titularen.<br />
Mina herrar! Jag ber att få önska Eder alla ett gott<br />
nytt år, goda arbetskrafter och ett gott arbetsresultat.” 17<br />
På så sätt hälsades Kerstin Hesselgren den 10 januari<br />
1922 och blev första kvinnan invald i riksdagens första<br />
kammare. Kerstin var liberal, verksam inom Frisinnade<br />
kvinnor från starten 1914.<br />
I det historiska ögonblicket påbörjade kvinnorna sin<br />
kamp mot mer inflytande i politiska processer i det<br />
svenska samhället, men den kommande debatten om<br />
folkomröstningen födde nya problem för dem.<br />
1. Nationalencyklopedin, sökord: alkoholkonsumtion, alkoholpolitik,<br />
brännvin. | 2. Lundkvist, Sven. Folkrörelserna i det svenska<br />
samhället 1850–1920. Uppsala : Almqvist & Wiksell, 1977, s. 51. | 3.<br />
Brissman, Sara & Wiktor, Sara-Lena. Folkbildning i förändring En<br />
studie kring ABF:s och IOGT/NBV:s folkbildning från år 1894–1999.<br />
Magisteruppsats i biblioteks- och informationsvetenskap. Borås :<br />
Bibliotekshögskolan, 2002, s. 5. | 4. Petersson, Oskar. Redogörelse<br />
för förbudsomröstningen 1909–1910. Stockholm : Svenska nykterhetsförl.,<br />
1910, s. 6. | 5. Ibid, s. 7. | 6. Ibid, s. 53. | 7. Nationalencyklopedin,<br />
sökord: alkoholpolitik, Brattsystemet, Bratt Ivan. | 8. Läkartidningen,<br />
Nr 10/2004, Volym 101, s. 886. | 9. Fredrikson, Rolf.<br />
Social alkoholpolitik i Sverige 1900–1939. I A. Gustavsson (red.).<br />
Alkoholister och nykterister. Uppsala : Etnologiska institutionen,<br />
Univ., 1991, s. 79. | 10. Ibid, s. 80. | 11. Gustafsson, Harald. Nordens<br />
historia. En europeisk region under 1200 år. Lund : Studentlitteratur,<br />
1997, s. 97. | 12. Bergman, Khell. Nykterhetskamp och kulturell förändring.<br />
I A. Gustavsson (red.). Alkoholister och nykterister. Uppsala<br />
: Etnologiska institutionen, Univ., 1991, s. 97. | 13. www.val.se |<br />
14. Ahlberger, Christer & Kvarnström, Lasse. Det svenska samhället<br />
1720–2000. Böndernas och arbetarnas tid. Lund : Studentlitteratur,<br />
2004, s. 193. | 15. Ibid, s. 244. | 16. Bra böckers Lexikon. Höganäs :<br />
Bra Böcker ab, 2004, s. 236. | 17. Norrbin, Camilla. Från isolering<br />
till integrering. En kollektivbiografisk studie över de kvinnliga riksdagsledamöterna<br />
under tvåkammarriksdagens tid 1922–1970. Umeå<br />
: Institutionen för historiska studier, Univ., 2004, s. 13. c<br />
kvinna · žena | <strong>48</strong>–<strong>49</strong><br />
List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
19
Dani inspiracije<br />
NBV-a<br />
Piše: Muharem Sitnica<br />
Trezvenjački obrazovni savez NBV organizovao Dane<br />
inspiracije u Växju (NBV Sydost) i Lidköpingu (NBV Väst) s<br />
fokusom na nasilje nad ženama i narodno obrazovanje.<br />
Nykterhetsrörelsens bildningsverksamhet NBV har<br />
anordnat inspirationsdagar för ett 100 tal representanter<br />
från Bosnien och Hercegovinas Kvinnoriksförbund<br />
i Sverige, BHKRF.<br />
Fokus under dagarna låg på ämnet våld mot kvinnor<br />
och folkbildning. I Växjö anordnades dagarna av<br />
NBV Sydost (Vera Pavlović) och i Lidköping av NBV<br />
Väst (Ann-Louise Friberg).<br />
NBV:s Inspirationsdagar i Växjö (den 2 och 3 april)<br />
Kvinnor mot våld – Emina Ćejvan, Monika Nielsen<br />
och Annette Åstrand<br />
NBV:s folkbildningsseminarium – Vera Pavlović<br />
Workshop i folkdans – Nermin Halilović<br />
Kulturprogram – ”Ljiljan” Växjö, Haris Šehić och<br />
Sead Zeljković<br />
NBV:s Inspirationsdagar i Lidköping (14 och 15 maj)<br />
Välkomstord – Marita Bengtsson<br />
Våld i nära relationer – Carina Ohlsson<br />
NBV:s folkbildningsseminarium – Ann-Louise<br />
Friberg, Zinijad och Disa Jagurdžija<br />
Hemslöjden – Birgitta Carlsson<br />
Kulturprogram – Regina Fredriksson<br />
Avresa till Kållandsö<br />
Monica Nielsen i Anette Åstrand<br />
Vera Pavlović<br />
Dani inspiracije i razmjene iskustava u zajedničkoj<br />
organizaciji nbv Sydost i bh Saveza žena<br />
održani su 2. i 3. aprila 2011. u Domu iseljenika<br />
(Utvandrarnas Hus) i prostorijama iogt-nto u Växju,<br />
a učestvovalo je oko 40 predstavnica iz udruženja<br />
jugoistočne regije: Bosna Kalmar, Ljiljan Oskarshamn,<br />
Ljiljan Växjö, Respekt Karlskrona, Vrelo Bosne Västervik,<br />
<strong>Žena</strong> 99 Värnamo, <strong>Žena</strong> 2001 Mönsterås, sekcije<br />
žena Nybro i Tingsryd, kao i članovi Glavnog odbora<br />
bh Saveza žena.<br />
Najmlađa učesnica na ovom izva<strong>nr</strong>edno dobro organizovanom<br />
skupu bila je osmogodišnja Emma Crnić,<br />
koja je svojim fotoaparatom zabilježila sve prisutne i<br />
učestvovala u svim aktivnostima.<br />
Domaćin ispred nbv-a bila je Vera Pavlović, a Izeta<br />
Burazerović ispred udruženja Ljiljan Växjö.<br />
Predavači na temu Žene protiv nasilja bile su Emina<br />
Ćejvan (predsjednica bh Saveza žena), Monica Nielsen<br />
(koord. za sigurnost žena pri komuni Växjö) i Anette<br />
Åstrand (Krizni centar za žene Blenda Växjö).<br />
Program je nastavljen prezentacijom studijskog<br />
materijala nbv-a, radom u grupama, te izlaganjem<br />
grupovođa o mišljenjima i prijedlozima. Potom je prikazan<br />
film Home koji se bavi budućnošću naše planete,<br />
a predstavljeni su i drugi video materijali za potrebe<br />
studijskih kružoka u udruženjima.<br />
Prijatno iznenađenje i nešto potpuno novo u našim<br />
dosadašnjim susretima priredio je Nermin Halilović,<br />
20 List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
<strong>48</strong>–<strong>49</strong> | žena · kvinna
Nermin Halilović, seminar o plesu i folklornim igrama<br />
predsjednik Odbora za kulturu. Održao je seminar o<br />
plesu i folklornim igrama, te uz praktično pokazivanje<br />
i vježbanje u finalnom dijelu svi su zaigrali narodno<br />
kolo. U nastavku su svi prisutni učestvovali u nizu<br />
društvenih igara i takmičenja između grupa, uz puno<br />
smijeha i dobre zabave.<br />
Nakon kratkog odmora i smještaja u hotelu Värend<br />
ponovo smo u istom prostoru u kom je smješten i<br />
muzej koji čuva sjećanja na švedsku iseljeničku epohu<br />
1846.–1930. kada je 1,3 miliona Šveđana (oko 20 %)<br />
napustilo zemlju.<br />
Uveče je priređen kulturni program i prijatna zabava<br />
uz gitare i pjesmu Harisa Šehića i Seada Zeljkovića.<br />
Nermin je ponovo pozvao prisutne ako žele nešto<br />
zapjevati ili recitovati, a i sam je izveo nekoliko skečeva<br />
na temu Momo i Uzeir. Odglumio je uloge i Rejhana<br />
Demirdžića i Rudija Alvađa, a uz muzičku pratnju<br />
govorio Ne daj se Ines.<br />
Nakon toga i drugi učesnici su se predstavili pjesmama,<br />
a Amira Crnić poezijom, i tako je u predivnoj<br />
atmosferi završila ta prekrasna noć.<br />
U nedjelju, u nastavku planiranih aktivnosti, predstavnica<br />
nbv-a Vera Pavlović upoznala je učesnike<br />
s knjigama, filmovima i ostalim materijalom kojim<br />
raspolaže nbv. Zatim je Emina Ćejvan pozvala sudionike<br />
da iznesu svoja zapažanja, mišljenja i prijedloge o<br />
svemu što se razgovaralo i veliki broj prisutnih javio se<br />
za diskusiju.<br />
Na jedan dio pitanja data su konkretna rješenja a cilj<br />
je da se ova aktivnost nastavi po udruženjima, da se sa<br />
ovog skupa sumiraju prijedlozi i pokrenute inicijative,<br />
koje će se razmatrati i rješavati u daljem radu saveza.<br />
Jednoglasan zaključak je da ova regionalna okupljanja<br />
sa manjim brojem ljudi imaju veliku daleko veću mogućnost<br />
kvalitetnog rada uz svesrdnu pomoć i saradnju<br />
sa nbv. Druga inicijativa koja je takođe jednoglasno<br />
kvinna · žena | <strong>48</strong>–<strong>49</strong><br />
Predstavnici udruženja ”Ljiljan” Växjö: Bekir Beharić, Naila Hadžiabdić, Zekija Čehić,<br />
Izeta Burazerović i Jasna August<br />
prihvaćena da se pri budućim skupovima uključi veći<br />
broj mladih, samim tim što je prihvaćen prijedlog da<br />
se u svakoj grupi koja dolazi iz udruženja obezbijedi<br />
dolazak najmanje jedne mlade osobe.<br />
Konac djelo krasi, a zajednička suradnja nbv-a Sydost<br />
te agilne predstavnice Vere Pavlović i bh. udruženja<br />
sa jednim posebnim koncertom, pod nazivom Sevdah<br />
među nama, proza i poezija, protkani sevdahom. Odabrane<br />
odlomke tekstova bh. pisaca govorit će Amir<br />
Sinanagić, a sevdah sviraju i pjevaju Sead Zeljković, Senadin<br />
Ališić, Haris Šehić i Almir Sinanagić. Taj projekt<br />
provodi se u organizaciji nbv-a i bh. udruženja Ljiljan<br />
Växjö, a moguće da će biti prezentiran i u drugim<br />
udruženjima jugoistočne regije.<br />
List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
<br />
21
Predstavnici regija Zapad, Centar i Skaraborg u pauzi između seminara<br />
<br />
Ann-Louise Friberg, Carina Ohlsson i Emina Ćejvan<br />
Disa Jagurdžija<br />
Program u Lidköpingu<br />
Trezvenjački obrazovni savez nbv je svojim Danima<br />
nadahnuća održanim 14. i 15. maja u ekskluzivnom<br />
centru Rörstrand u Lidköpingu pokazao da ozbiljno<br />
računa na saradnju sa udruženjima naših građana u<br />
Švedskoj.<br />
Programu je prisustvovalo 50-ak članova bh Saveza<br />
žena – članovi Glavnog odbora i predstavnici naših<br />
udruženja iz Zapadnog Götalanda (regije Zapad,<br />
Centar i Skaraborg): Behar Skövde, Bosnien Hjälpen<br />
Skövde, Broarna–Mostovi Göteborg, Fatima Gunić<br />
Göteborg, Femina Borås, Merlin Mariestad, Mladost<br />
Skaraborg Skövde, Svjetlost Skövde, Tidaholmski ljiljani<br />
Tidaholm i Zajedno Lidköping.<br />
Ann-Louise Friberg, poduzetna šefica za aktivnosti<br />
nbv-a za Zapadni Götaland (nbv Väst), sa saradnicima<br />
Zinijadom i Disom Jagurdžija, izva<strong>nr</strong>edno je organizovala<br />
cijeli program. Učesnike je pozdravila i Marita<br />
Bengtsson, predsjednica skupštine opštine Lidköping.<br />
Carina Ohlsson, predsjednica Švedskog saveza<br />
kriznih centara za žene i potpredsjednica S-kvinnor<br />
(Švedskog socijaldemokratskog saveza žena), govorila<br />
je na temu Nasilje u porodici i da istraživanja pokazuju<br />
visoku raširenost i porast ove negativne pojave. Koliko<br />
je tema aktuelna pokazuje i potpisivanje nove konvencije<br />
Vijeća Evrope protiv nasilja nad ženama i obiteljskog<br />
nasilja od strane 13 evropskih zemalja 11. maja<br />
2011. u Istambulu.<br />
Zinijad i Disa Jagurdžija su nastavili poslijepodnevni<br />
program o narodnom obrazovanju, historiji nbv-a,<br />
pokretanju i vođenju studijskih kružoka pri ovom trezvenjačkom<br />
obrazovnom savezu.<br />
Nakon izleta do prekrasnog Läckö dvorca priređen<br />
je kulturni program u kom je operska pjevačica Regina<br />
Fredriksson iz Kopenhagena otpjevala više arija Mozarta,<br />
M. Straussa i E. Griega.<br />
Zahvaljujući izva<strong>nr</strong>ednom dočeku udruženja Zajedno<br />
Lidköping veče je nastavljeno uz igru, pjesmu i svesrdno<br />
navijanje za Dinu Merlina na Eurosongu 2011.<br />
U nedjelju je Birgitta Carlsson, predsjednica Saveza<br />
udruženja za kućnu radinost, govorila o važnosti kućne<br />
radinosti u sferi multikulturalne razmjene. c<br />
22 List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
<strong>48</strong>–<strong>49</strong> | žena · kvinna
Nove knjige<br />
bh. autora u Švedskoj<br />
www.broarna-mostovi.se<br />
Göteborg : Broarna/Mostovi, 2011, VI<br />
Göteborg : Broarna/Mostovi, 2011, VI<br />
MIDHAT AJANOVIĆ<br />
KATAPULTEN<br />
ISBN 978-91-633-8183-6<br />
9 789163 381836<br />
UNA FÖRLAG<br />
Göteborg : Una Förlag, 2011, VI<br />
Malmö : Boksällskap/Društvo knjige, 2011, VI<br />
Göteborg : Broarna/Mostovi, 2011, IV<br />
Malmö : Boksällskap/Društvo knjige, 2011, II Göteborg : Broarna/Mostovi, 2010, IX Göteborg : Broarna/Mostovi, 2010, VIII<br />
9 789197 833455<br />
kvinna · žena | <strong>48</strong>–<strong>49</strong><br />
List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
barakovic_goteborg_ijnb_COVER_final.indd 1 2010-08-19 08:58:50<br />
23
16 år sedan<br />
folkmordet<br />
i Srebrenica<br />
Av: Fikret Babović<br />
Att minnas Srebrenica<br />
Undersökningar kring vad som hände i Srebrenica<br />
och hur det gick till att över 8 000 män och<br />
pojkar mördades av bosnienserbiska styrkor den<br />
11 juli 1995 skall troligen aldrig ta slut. I det här urvalet<br />
har vi valt att presentera två böcker som talar om den<br />
hemska händelsen och rollerna som viktiga politiska<br />
och militära figurer på det internationella planen haft.<br />
I en undersökning kring händelserna i Srebrenica<br />
1995 namnger journalisten David Rohde i boken Endgame<br />
: The Betrayal and Fall of Srebrenica, Europes<br />
Worst Massacre Since World War ii, 1 som fn:s specielle<br />
representant Yasushi Akashi och den franske generalen<br />
Bernard Janvier direkt ansvariga för fn:s misslyckande<br />
att skydda ”skyddszonen” Srebrenica. De två vägrade<br />
att tillämpa säkerhetsrådets beslut om militärt skydd<br />
av säkerhetszonen. En av teorierna säger att när det<br />
var s.k. hostage crisis gjorde Bernard Janvier och den<br />
serbiska generalen Ratko Mladić ett hemligt kontrakt<br />
enligt vilken Janvier skulle ”turn down the requests for<br />
air strikes from Srebrenica… in change for the release<br />
of the 350 predominantly French peacekeepers.” 2<br />
På ett möte i staden Split mellan Yasushi Akashi,<br />
general Smith och Janvier, har den siste, hävdar Rohde,<br />
helt förkastat general Smiths förslag att man bör använda<br />
alla militära medel för att hejda serberna så att<br />
de inte intar de östra enklaverna där räknade man även<br />
in Srebrenica enligt underrättelsetjänstens uppgifter.<br />
Janvier var på det klara att vara ”essential to allow<br />
the political process … to begin and not confront the<br />
Serbs”. Han var också bestämd på att serberna aldrig<br />
skulle attackera ”unless there is a major provocation by<br />
the bh [troops]” serberna vill inte gå till en extrem kris,<br />
var hans slutgiltiga inställning om frågan. 3<br />
Efter mötet meddelade Yasushi Akashi att fn vill<br />
återgå till ”strictly peacekeeping principles” och inte<br />
använda väpnade styrkor eller ta en sida i konflikten.<br />
En undersökning av Roy Gutman i Newsday och<br />
Cambell Bruce från Reuters Television visade att<br />
Janvier slöt ett avtal med Mladić att blockera ”Air<br />
Support”. De hade konstaterat att han fick speciella<br />
instruktioner från fn eller franska regeringen. Generalens<br />
medhjälpare som bestod av en tolk och två<br />
militärer som under hård press backade den franska<br />
regeringen med Chirac i spetsen förnekade allt.<br />
Engelsmännens roll i Srebrenicas fall tycks vara ett<br />
oundvikligt tema. Rohde understryker det faktum att<br />
General Rupert Smith hade lämnat Sarajevo två dagar<br />
innan attacken mot Srebrenica började.<br />
Ett av vittnena som intervjuades beskrev situationen<br />
som ”kaotisk”. ”When Srebrenica happened we were<br />
upset because of a lack of decisions and orders […] Janvier<br />
was left out on a lamb by himself.” 4<br />
Janviers topprioritet var säkerheten av hans observatorer.<br />
Liksom Akashi trodde han att fn:s roll var att<br />
lugna läget inte att tända en gnista. Och han var tveksam<br />
att tvinga eller använda militära medel men därför<br />
bestämd att exempelvis ge sådana här uttalanden: ”I<br />
remind everyone that the bh troops are strong enough<br />
to defend themselves. Also, access to Srebrenica is not<br />
being defended by the Bosnians. The situation is not<br />
the same as 1993.” 5<br />
Han talar alltså om en militär styrka som hade lagt<br />
ner sina vapen och som förstördes av fn och dessutom<br />
var helt isolerad och omringat av fientliga trupper.<br />
Både Janvier och Akashi ville inte eller kunde inte<br />
se något som var självklart för varje militär och vanlig<br />
människa på den här planeten. Desperata aktioner från<br />
regeringens sida karakteriserade de så här: ”’The Bosnian<br />
Army is trying to push us into a path that we don’t<br />
want,’ Janvier warned. Yasushi Akashi agreed. ’The bh<br />
initiates actions,’ he said, ’and then calls on the un and<br />
international community to respond and take care of<br />
their faulty judgment.’” 6<br />
Bara en dag innan över 8 000 män massakrerades<br />
sa Janvier: ”’I do not think Mladic wants to punish the<br />
enclave. He wants to punish Bosnia’, Janvier said, referring<br />
to the offensive to break the siege of Sarajevo and<br />
two others launched by the Muslim-led Bosnian Army<br />
that spring. ’The Serbs are now involved in a process<br />
of negotiation, so it’s very strange they act this way: ’I<br />
spoke to Tolimir and he says they do not intend to take<br />
the enclave,’ Janvier said. I believe him.’” 7<br />
”När den holländske försvarsministern begärde att<br />
luftangrepp ska vara uteslutna på grund av hot mot<br />
hans soldater som var hållna fångna, vi hade inga val”,<br />
framhävde Akashi den 12 juli den dagen när ”every<br />
Dutch and Muslim in Potocari was forced to accept the<br />
bitter truth on July 12, 1995.” 8<br />
David Rohdes slutgiltiga slutsats var att ”Whether<br />
Janvier was cynical or misguided, he is more responsible<br />
than any other individual for the fall of Srebrenica.”<br />
9 Vidare skriver Rohde att luckorna inom fn:s kommandokedja<br />
var så uppenbara att exempelvis i Zagreb<br />
(fn:s högkvarter) sades följande: ”never received reports<br />
of the mortars, the tank, the howitzer and troops<br />
the Dutch hostages witnessed on the enclave’s eastern<br />
front line en route to Bratunac on July 8 and July 9.” 10<br />
På något konstigt sätt skickades avgörande rapporter<br />
från holländska bataljonen i Srebrenica till fn:s sektor<br />
i Tuzla samt till fn:s kommando i Sarajevo och fn:s<br />
högkvarter i Zagreb som försvann i den här fn-labyrinten.<br />
en annan undersökning i boken Srebrenica : Record of<br />
I a war crime var Jan Honig mest intresserad av varför<br />
det internationella samfundet inte gjorde något för att<br />
förhindra serbernas agerande. Det finns många berättelser<br />
om en komplott. Den mest populära teorin om<br />
24 List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
<strong>48</strong>–<strong>49</strong> | žena · kvinna
(Källa: www.nacional.hr)<br />
Yasushi Akashi<br />
Bernard Janvier<br />
(Källa: www.socialregister.co.uk)<br />
Srebrenicas fall talar om en komplott mellan äldre fnpersonal,<br />
franska regeringen och serbiska regeringen.<br />
Honings avslöjar att redan i början av 1995 hade<br />
bosniska serber hotat att angripa Srebrenica och även<br />
andra enklaver det förekommer klart ur en intern<br />
fn-rapport. Om serberna inte fick vissa eftergifter i<br />
Kroatien hotade general Mladić ingen annan än general<br />
Rupert Smith ”the Bosnian Serbs would demand the<br />
UN withdraw from all enclaves in Bosnia, including<br />
Sarajevo.” 11<br />
Frågan är hur kunde och varför bagataliserade Mladić<br />
general Smith och varför man inte tog de åtgärder<br />
som inte fanns.<br />
I en hemlig rapport från den 6 december 1994 under<br />
dåvarande generalsekreterare Kofi Annan framgår<br />
detta: ”unprofor is in many areas, unable to supply<br />
itself, unable to protect the delivery of humanitarian<br />
aid, unable to deter attacks, unable to fight for itself<br />
and unable to withdraw.” 12<br />
Honings undersökning av Srebrenicas fall visar att<br />
en avgörande faktor som ledde till upplösningen av<br />
Rupert Smith<br />
Srebrenica var plötslig avbrutna politiska förhandlingar<br />
mellan usa och Serbien den 3 juni 1995. Den dagen<br />
usa: s ambassadör Robert Frasure som ledde Contact<br />
Group (Grupp som bestod av permanenta medlemmar<br />
i Säkerhetsrådet) konstaterade att det var på tiden att<br />
bryta förhandlingar med presidenten Milosevic. Efter<br />
detta menar Honings: ”the Serbs knew that eastern<br />
enclaves were essentially theirs for taking.” 13<br />
I fråga om varför fn aldrig intervenerade menar<br />
Honings att problemet med interventionen är nära<br />
kopplad med själva skapandet av säkerhetszonen.<br />
Hans slutsats är att ”were never meant to be a serious<br />
long-term solution, at least in eyes of nato countering<br />
troops to unprofor.” 14 Ett annat grundproblem<br />
med fn var att de litade på kooperation och samtycke<br />
alla de intresserade sidorna i konflikten och att de drev<br />
saker att vara opartiska i alla lägen.<br />
Det största problemet var kanske det otillräckliga<br />
antal soldater på plats som ledde till de kända konsekvenserna<br />
fn: s general sekreterare hade sökt 34 000<br />
stormtrupper men fick bara 7 600. 15<br />
Oenighet mellan de högsta ansvariga fn:s militärer<br />
och politiska representanter var märklig. När general<br />
Rupert Smith exempelvis kallade på flygangrepp mot<br />
serberna i februari 1994 därför att de på ett allvarligt<br />
sätt brutit mot reglerna mot skyddszonen återkallade<br />
både Akashi och general Bernard Janvier det. 16<br />
Det mest bisarra är emellertid tesen som framhävs<br />
på flera ställen i boken och som författaren ofta framhäver<br />
att ”The final contributing factor in the misreading<br />
of the situation was that many officers and politicians<br />
simply could not believe that the Serbs would<br />
dare take an area under the protection of the United<br />
Nations.” 17<br />
1. Rohde, David. Endgame : The betrayal and fall of Srebrenica,<br />
Europe’s worst massacre since World War ii. Boulder : Westview<br />
Press, 1998. | 2. Ibid, s. 359. | 3. Ibid. | 4. Ibid, s. 367. | 5. Ibid, s.<br />
102. | 6. Ibid. | 7. Ibid, s. 125. | 8. Ibid, s. 220. | 9. Ibid, s. 368. |<br />
10. Ibid, s. 369. | 10. Ibid. | 11. Honig, Jan Willem. Srebrenica :<br />
Record of a war crime. London: Penguin, 1996, s. 142. | 12. Ibid, s.<br />
150. | 13. Ibid, s. 175. | 14. Ibid, s. 180. | 15. Ibid, s. 180. | 16. Ibid, s.<br />
159. | 17. Ibid, s. 176. c<br />
kvinna · žena | <strong>48</strong>–<strong>49</strong><br />
List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
25
Dženanova borba<br />
Piše: Jasmina Ajdinović<br />
Kada je Dženan Ajdinović imao jednu i po godinu liječen<br />
je od kancera. Preživio je nakon šestomjesečnog tretmana,<br />
ali s teškim oštećenjem vida (vidi samo 0,3 % na<br />
desno, a uopšte ne vidi na lijevo oko).<br />
Jag skulle skriva om min son Dženan som fyllde<br />
sexton år den 22:a mars nu i år. När han var ett och<br />
halvt år gammal behandlades han för cancer, neuroblastom<br />
(stadium 4). Efter sexmånaders behandling<br />
överlevde han men dock med en grav synskada (ser<br />
endast 0,3 % på höger öga, inget alls på vänster).<br />
2004 kom jag i kontakt med föreningen Idrott För<br />
Handikappade i Malmö som hade en sektion för<br />
synskadade ungdomar (6–15 år) där de fick prova<br />
på olika idrotter, bland annat goalball. Hösten 2010<br />
fick även det svenska herrlandslaget i goalball upp<br />
ögonen för Dženan och han har sedan dess varit med<br />
på landslagsträningar och väntar nu på att få göra sin<br />
efterlängtade debut i den svenska tröjan.<br />
Om jag orkade så kunde jag skriva flera böcker om<br />
Dženan att inspirera många andra som kanske hamnar<br />
i en liknande situation och visa att man ska aldrig ge<br />
upp och måste kämpa tills sista andetag för sina barn.<br />
(Izvor: Föreningen Idrott För Handikappade, Malmö)<br />
Dženan Ajdinović je 22. marta napunio šesnaest<br />
godina. Kada je imao jednu i po godinu liječen<br />
je od kancera, neuroblastom (stadij 4). Preživio<br />
je nakon šestomjesečnog tretmana, ali s teškim oštećenjem<br />
vida (vidi samo 0,3 % na desno, a uopšte ne vidi<br />
na lijevo oko).<br />
Tada smo živjeli u Finspångu i najmanje jednom<br />
sedmično posjećivali bolnicu, ali nikada nismo dobili<br />
dijagnozu o čemu se radi. To je trajalo od aprila do jula<br />
1996. Tokom jedne posjete bolnici maja/juna 1996. obaviješteni<br />
smo od ljekara da mu žele amputirati desnu<br />
nogu, a da mu nisu ni utvrdili dijagnozu. Čvrsto sam<br />
odlučila da im to ne dozvolim i nazvala muža da nas<br />
u 12 sati noću poveze iz bolnice. Sutradan su ljekari<br />
poslali socijalnog radnika da preuzme brigu o našem<br />
sinu. Pokazalo se da su prijavili kao da sam bila s djevojčicom<br />
u bolnici. To je bila kap koja je prelila čašu.<br />
Nismo htjeli da oni dalje liječe našeg sina i nastojali<br />
smo, radi promjene ljekara, što je moguće prije<br />
FIFH Mighty Ducks, Malmö<br />
Stoje: Azra Karamehmedović (trener), Per Svensson, Stefan Gahne, Fatmir Seremeti<br />
i Peter Björkstrand, čuče: Jimmy Björkstrand, Mikael Aspergren i Dženan Ajdinović<br />
preseliti u Lund. Prešli smo u Landskronu i dobili<br />
vrijeme za pregled u Univerzitetskoj bolnici u Lundu<br />
avgusta 1996. Nakon samo jednog dana saznali smo da<br />
boluje od kancera. Rekli su da će što je moguće prije<br />
početi liječenje i dati sve od sebe. Međutim, nisu bili<br />
sigurni da li će preživjeti jer je duže vrijeme proveo<br />
bez bilo kakvog liječenja. Ali, Bog je mislio na nas i<br />
dao nam snagu da se borimo protiv bolesti i uz Božiju i<br />
ljekarsku pomoć i Dženanovu borbu preživio je.<br />
O vremenu od aprila do avgusta 1996. ne mogu ni<br />
misliti. Gore je bilo ići svake sedmice s Dženanom u<br />
bolnicu i ne znati šta ga je zadesilo nego kasnije kad je<br />
utvrđena dijagnoza. Bilo je teško prihvatiti da boluje od<br />
kancera, ali smo sada znali neprijatelja i lagano i sigurno<br />
krenuli naprijed. Imali smo srećom još dvoje starije<br />
djece, šest i četiri godine, pa čovjek drugačije misli,<br />
iako bi umro za svoje dijete. Razmišljala sam: ”Biće<br />
kako Bog želi, najradije bih promijenila mjesto s mojim<br />
malim Dženanom, ali moram ostati jaka i biti majka za<br />
ostalo dvoje djece.”<br />
Zahvalna sam na Božjim darovima i kako god<br />
izgledali prihvatam nedaće na isti način kao i uspone.<br />
Novac i stvari nemaju za me nikakvo značenje, a naši<br />
bližnji i dragi se ne mogu zamijeniti. Važno je vrijeme<br />
koje zajedno provodimo i misao da ih imamo.<br />
Kada se svega sjetim potpuno sam sigurna da to<br />
nikada ne bih prebrodila bez svoje porodice, muža<br />
i drugo dvoje djece, koji su mi davali snagu. Svaki<br />
put kada bih ih vidjela ili im preko telefona čula glas<br />
osjećala sam se jačom. Moja dva anđela koja su spasila<br />
cijelu porodicu.<br />
I dalje baš u djeci nalazim sreću, snagu, moć i hrabrost.<br />
Moja djeca su kao vulkan. Sama pomisao na njih<br />
me ispunjava energijom.<br />
Dženan u državnom timu<br />
Kao što sam ranije rekla, Dženan je upravo napunio<br />
šesnaest godina i nakon tretmana ima oštećenje<br />
vida. Ali mi i dalje imamo snagu, držimo se zajedno i<br />
međusobno pomažemo.<br />
Uspjeli smo, nismo više često po bolnicama, sada je<br />
praktično dešavaju zabavne stvari.<br />
26 List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
<strong>48</strong>–<strong>49</strong> | žena · kvinna
debija u švedskom dresu. Trenutno igra u fifh-ovom<br />
proširenom timu, ali se već govori da će ga uzeti u<br />
elitni tim.<br />
Dženan Ajdinović<br />
Rezultat pozitivnog razmišljanja<br />
Iako je njegovo zanimanje za goalball raslo, nikada<br />
nije prestajala ljubav prema fudbalu već je čak i rasla.<br />
Nikada nisam vidjela nekoga toliko oduševljenog za<br />
nešto kao što je Dženan za fudbal i užasno me boli<br />
saznanje da nikada neće ostvariti svoje snove.<br />
Suprug Enver i ja putujemo s njim dva puta sedmično<br />
na treninge u Malmö, često i svakodnevno (Landskrona<br />
– Malmö). Prijatno je biti s njim i pratiti njegov<br />
razvoj. Dženan ide u deveti razred i uskoro kreće u<br />
gimnaziju postavljajući sebi visoke zahtjeve. Tri puta<br />
sedmično radi vježbe za snagu, i u goalball sve ulaže.<br />
Pozvan je i u državni tim i želimo da učestvuje na Paraolimpijskim<br />
igrama. Dženan inače igra na turnirima<br />
Kao dijete je primijetio fudbal i uvijek bi oduševljeno<br />
trčao za loptom i igrao se s bratom Adnanom, sestrom<br />
Džejlom i drugovima. Uvidjela sam da zbog oštećenog<br />
vida ne može u budućnosti sve ulagati u fudbal, ali mu<br />
to nisam bila u stanju reći već sam ga usmjeravala i u<br />
aktivnosti za osobe s oštećenjem vida i nadala se će ga<br />
zainteresovati nešto što može zamijeniti fudbal.<br />
Kada je krenuo na predškolsku nastavu bivalo je sve<br />
teže jer dok su skoro svi u njegovom razredu igrali fudbal,<br />
igrao bi s njima na odmorima i na kraju čak počeo<br />
u timu (pošto sam razgovarala s trenerima i obavijestila<br />
ih o njegovom vidu). S godinama je njegovo zanimanje<br />
za fudbal postajalo sve ozbiljnije. To više nije bila samo<br />
igra već su se sve više usmjeravali na takmičenja a igra<br />
postajala sve opasnija. Shvatila sam da on više ne može<br />
pratiti igru (iako je bio uporan da može). Bio je prisiljen<br />
da napusti tim (tada je išao u drugi razred). Fudbal ga<br />
je i dalje najviše interesovao i u slobodnom vremenu<br />
bi se igrao s bratom i sestrom pokušavajući nadoknaditi<br />
izgubljeno. Ali za njih to nikada nije bila ista stvar,<br />
brzo bi se umorili dok bi on uvijek htio igrati još. Što je<br />
bivao stariji to je manje igrao, ali zanimanje nikada nije<br />
nestalo. Umjesto toga igrao bi fifa na x-boxu i u velikoj<br />
mjeri pratio sve lige rijetko propustivši neki meč.<br />
2004. sam uspostavila kontakt s udruženjem Idrott<br />
För Handikappade (Sport za hendikepirane, fifh) u<br />
Malmöu koje je imalo sekciju za mlade s oštećenim<br />
vidom (6–15 godina) gdje su mogli probati razne sportove,<br />
između ostalog i goalball. U početku mu se tamo<br />
nije išlo, uglavnom bi ga vukli na treninge, ali je njegovo<br />
zanimanje za goalball vremenom raslo. U igračkom<br />
smislu bio je mnogo napredniji od ostale omladine i<br />
u jesen 2007. (imao je tada dvanaest godina) uzeli su<br />
ga da trenira s odraslim momcima. Uočili su da gubi<br />
interes jer ostali omladinci nisu bili tako oduševljeni<br />
sportom, a nisu željeli da izgube takav talent.<br />
Mogao je već trenirati s elitnim i proširenim timom,<br />
i sa sadašnjim i sa ranijim reprezentativcima. Tu je<br />
konačno našao nešto da ga vuče naprijed i zaista se<br />
na njemu osjetilo da odrasta i kao osoba i kao goalball<br />
igrač. Ujesen 2010. bacila je oko na njega čak švedska<br />
seniorska reprezentacija u goalballu i otada trenira<br />
s državnim reprezentativcima do željno očekivanog<br />
Da imam snage napisala bih više knjiga o Dženanu i<br />
inspirisala mnoge druge koje je možda zadesila ista ili<br />
slična sudbina i pokazala da se nikada ne treba predati i<br />
da se do zadnjeg daha treba boriti za svoju djecu.<br />
po Švedskoj, Danskoj, a ove godine po prvi put i na državnom<br />
prvenstvu. U njemu gledam pozitivnu osobu<br />
koja se svakodnevno razvija i koja pred sobom ne vidi<br />
nikakve prepreke. Sav njegov napredak je rezultat pozitivnog<br />
razmišljanja.<br />
Da imam snage napisala bih više knjiga o Dženanu i<br />
inspirisala mnoge druge koje je možda zadesila ista ili<br />
slična sudbina i pokazala da se nikada ne treba predati<br />
i da se do zadnjeg daha treba boriti za svoju djecu. Ako<br />
mi roditelji imamo pozitivnu energiju i djeca oko nas<br />
dobijaju istu energiju. c<br />
Dženan na treningu švedske reprezentacije u goalballu<br />
(Izvor: Svenska herrlandslaget i Goalball)<br />
kvinna · žena | <strong>48</strong>–<strong>49</strong><br />
List BH Saveza žena u Švedskoj<br />
27