magazin hrvatskog olimpijskog odbora - Hrvatski Olimpijski Odbor
magazin hrvatskog olimpijskog odbora - Hrvatski Olimpijski Odbor
magazin hrvatskog olimpijskog odbora - Hrvatski Olimpijski Odbor
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
BROJ 21 • PROSINAC 2006.<br />
ISSN 1331-9523<br />
MAGAZIN HRVATSKOG OLIMPIJSKOG ODBORA<br />
Pedagoπko -<br />
edukativni<br />
projekt<br />
Sportska muzeologija<br />
Neprocjenjiva<br />
ostavπtina<br />
Borisa BakraËa<br />
Obljetnice<br />
140. godiπnjica<br />
roappleenja i<br />
60. godiπnjica<br />
smrti<br />
Franje BuËara<br />
Sto godina<br />
H©K Concordia<br />
Tomislav CrnkoviÊ, olimpijska legenda<br />
Poznati svjetski<br />
sportaπi<br />
porijeklom Hrvati<br />
Miroslav -<br />
Fritzie ÆiviÊ -<br />
profesionalni<br />
svjetski prvak<br />
u boksu
ZA NAKLADNIKA<br />
<strong>Hrvatski</strong> olimpijski odbor<br />
Josip »op<br />
UREDNIK<br />
Ante DrpiÊ<br />
Dragi Ëitatelji,<br />
evo nas na kraju joπ jedne kalendarske i πportske godine, kad se zbrajaju rezultati na svim podruËjima. Stoga<br />
nema razloga da se, listajuÊi posljednji ovogodiπnji broj Olimpa, ne upitamo je li naπ Ëasopis u proπloj godini<br />
opravdao naziv jedinog πportsko-kulturoloπkog <strong>magazin</strong>a u naπoj zemlji Prema mom miπljenju, pribliæili smo se<br />
tom vrhunskom standardu, ali treba nastaviti tragati za temama i autorima koji Êe kompetentno pisati o<br />
tjelovjeæbi, πportu i, naravno, olimpizmu.<br />
Od ovog broja uvodimo novu rubriku, "Æene u sportu", postavljajuÊi - kako kaæe autor teksta - pitanje na kojem<br />
se provjerava spremnost zajednice za integrativne procese ne samo πto se tiËe πporta, nego i svega drugog πto<br />
podlijeæe nuænostima zajedniËkog standarda. "Akademski o πportu" naslov je rubrike u kojoj o πportu govore naπi<br />
istaknuti intelektualci koji nisu s njim izravno povezani, no znam da Êe Uredniπtvo teπko naÊi intelektualca koji se<br />
u mladosti nije bavio sportom. I predsjednik Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti (HAZU) akademik Milan<br />
Moguπ, s kojim smo otvorili rubriku, ponosno istiËe da je "sudaËki fuÊkao ili ´mahao´ na mnogim nogometnim<br />
utakmicama zagrebaËkoga nogometnog saveza (podsaveza) od BorËeca do Vrbovca". Dosad nisam imao<br />
spoznaja da je uvaæeni akademik u mladosti "fuÊkao" u "mom πportu", ali sam poËaπÊen πto je taj podatak<br />
obznanio upravo u naπem Olimpu.<br />
U rubrici "Olimpijske legende" govore iskusni πportaπi i olimpijci meappleu kojima je veÊina onih koji su u uvjetima<br />
napornog treniranja, brojnih putovanja, natjecanja, i, razumije se, uz velika odricanja uspjeli sjediniti πport i<br />
obrazovanje te postati vodeÊi intelektualci. Ulaganje u vlastito πkolovanje putokaz je svim πportaπima ka<br />
stvaranju, uz πportsku, i uspjeπne poslovne karijere. U ostvarenju toga cilja koji mi nazivamo "Karijera nakon<br />
karijere" <strong>Hrvatski</strong> olimpijski odbor nastoji svestrano pomoÊi svakom hrvatskom πportaπu.<br />
Svim hrvatskim πportaπicama i πportaπima, njihovim roditeljima, πportskim djelatnicima i svima vama, poπtovani<br />
Ëitatelji, æelim mnogo zdravlja, sreÊe i poslovnog uspjeha u novoj, predolimpijskoj 2007. godini.<br />
Josip »op, dipl. oec.<br />
glavni tajnik Hrvatskog<br />
<strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong><br />
UREDNI©TVO<br />
Æeljko Kavran,<br />
Draæen Harasin,<br />
Gordana GaÊeπa,<br />
Nada SenËar,<br />
Damir SenËar,<br />
Zdenko JajËeviÊ,<br />
Radica Jurkin,<br />
Jura Ozmec<br />
UREDNIK FOTOGRAFIJE<br />
Damir SenËar<br />
LEKTURA<br />
MARE<br />
OBLIKOVANJE I PRIJELOM<br />
Zlatko Vrabec<br />
GRAFI»KA PRIPREMA<br />
VEA d.o.o., Zagreb<br />
TISAK<br />
Stega tisak, Zavrtnica 17<br />
Zagreb<br />
Naklada: 2.000 primjeraka<br />
www.hoo.hr<br />
E-mail: hoo@hoo.t-com.hr<br />
6<br />
10<br />
42<br />
5 Vaæne πportske godiπnjice u 2007.<br />
6 Æeljko KlariÊ, pomoÊnik ministra za sport<br />
Cilj nam je ukljuËiti πto viπe djece u sport<br />
8 Akademik Milan Moguπ, predsjednik HAZU-a<br />
Nogometno-navijaËka epizoda<br />
10 Sportske nade: Tina MiheliÊ i Mateja PetronijeviÊ<br />
12 Olimpijske legende: Tomislav CrnkoviÊ<br />
14 Olimpizam<br />
16 Europa i sport<br />
18 ©kolsko-sportske dvorane<br />
20 Æene i sport<br />
22 Organizacija europskog studentskog sporta<br />
24 Sportska terminologija<br />
26 Sportska infrastruktura<br />
29 Prilog<br />
POVIJEST HRVATSKOG SPORTA<br />
42 Pedagoπko-edukativni projekt:<br />
SPORTSKI ZAGREB<br />
46 Dræavne nagrade za πport “Franjo BuËar”<br />
48 Sportska fotografija<br />
50 Publicistika<br />
52 Sport i filatelija<br />
54 Od Olimpa do Olimpa<br />
54 Kalendar natjecanja 2007.<br />
SIJE»ANJ - VELJA»A - OÆUJAK<br />
3
VAÆNE ©PORTSKE GODI©NJICE U 2007. GODINI<br />
Pripremio Zdenko JajËeviÊ<br />
Boris<br />
Praunsperger<br />
–urappleica Bjedov<br />
Josip Hanuπ<br />
Godiπnjice roappleenja<br />
17. 9. 1832. Roappleen Miroslav Tyrπ, osnivaË<br />
Ëeπke sokolske organizacije - 175. godina<br />
5. 1. 1897. Roappleen svestrani πportaπ<br />
Dragutin Friedrich - 110. godina<br />
1. 9. 1907. Roappleen nogometaπ Franjo Giller<br />
- 100. godina<br />
19. 11. 1907. Roappleen πportski djelatnik<br />
Boris Praunsperger - 100. godina<br />
16. 9. 1917. Roappleen tenisaË Dragutin MitiÊ -<br />
90. godina<br />
1. 5. 1927. Roappleen nogometaπ Bernard<br />
Vukas - 80. godina<br />
2. 4. 1932. Roappleen veslaË Perica VlaπiÊ -<br />
75. godina<br />
24. 11. 1937. Roappleen<br />
koπarkaπ Giuseppe Giergia -<br />
70. godina<br />
7. 1. 1947. Roappleen atletiËar<br />
Joπko AlebiÊ - 60. godina<br />
5. 4. 1947. Roappleena plivaËica<br />
–urappleica Bjedov - 60. godina<br />
13. 6. 1947. Roappleen tenisaË<br />
Æeljko FranuloviÊ - 60. godina<br />
Godiπnjice smrti<br />
5. 2. 1927. Umro<br />
povjesniËar umjetnosti Izidor<br />
Krπnjavi - 80. godina<br />
14. 8. 1927. Umro sokolski<br />
djelatnik Josip Hanuπ<br />
- 80. godina<br />
2. 9. 1937. Umro osnivaË modernih<br />
olimpijskih igara Pierre de Coubertin<br />
- 70. godina<br />
7.12. 1937. Umro planinar Josip PasariÊ<br />
- 70. godina<br />
Osnivanje tjelovjeæbenih i<br />
πportskih organizacija<br />
1877. Osnovano I. hrvatsko sklizalaËko<br />
druπtvo u Zagrebu - 130. godina<br />
1877. Osnovan <strong>Hrvatski</strong> sokol u Varaædinu<br />
- 130. godina<br />
1887. Osnovan <strong>Hrvatski</strong> klub biciklista<br />
Sokol u Zagrebu - 120. godina<br />
1907. Osnovan VeslaËki klub Neptun u<br />
Osijeku - 100. godina<br />
1937. Osnovan PO©K u Splitu - 70. godina<br />
Godiπnjice dogaappleaja<br />
4. 10. 1832. Na velebitskom Alanu<br />
odræano prvo atletsko natjecanje u nas<br />
- 175. godina<br />
1857. Na realnoj gimnaziji u Zagrebu<br />
uvedena neobavezna nastava tjelesnog<br />
odgoja - 150. godina<br />
15. 7. 1877. Odræana prva javna vjeæba<br />
Hrvatskog sokola u Zagrebu - 130. godina<br />
23. 6. 1907. Prvi nastup hrvatske<br />
nogometne reprezentacije - 100. godina<br />
21. 2. 1932. Odigrana prva meappleunarodna<br />
utakmica u hokeju na ledu - 75. godina<br />
28. 5. 1937. Odræana prva biciklistiËka<br />
utrka Kroz Hrvatsku i Sloveniju<br />
- 70. godina<br />
6. 6. 1937. Odigrana prva æenska javna<br />
nogometna utakmica u Hrvatskoj<br />
- 70. godina<br />
21. 2. 1957. Odigrana prva utakmica u<br />
“malom” rukometu odnosno rukometu<br />
- 50. godina<br />
10. 7. 1957. U Zagrebu odræana II.<br />
gimnaestrada - 50. godina<br />
8. 10. 1967. Visoka πkola za fiziËku kulturu<br />
u Zagrebu postala Ëlan SveuËiliπta<br />
- 40. godina<br />
8. 12. 1967. U Zagrebu odræana prva<br />
Zlatna pirueta - 40. godina<br />
Novinarstvo i publicistika<br />
16. 8. 1847. Roappleen Andrija Hajdinjak, prvi<br />
hrvatski tjelovjeæbeni i πportski publicist<br />
- 160. godina<br />
17. 7. 1927. Obavljen prvi radijski prijenos<br />
nekog πportskog dogaappleaja u Hrvatskoj<br />
- 80. godina<br />
2. 5. 1957. Obavljen prvi TV prijenos<br />
nekog πportskog dogaappleaja u nas<br />
- 50. godina<br />
©portski objekti<br />
5. 9. 1897. Otvoreno biciklistiËko trkaliπte<br />
u Maksimiru - 110. godina<br />
3. 9. 1932. Otvoreno biciklistiËko trkaliπte<br />
Miramare u Zagrebu - 75. godina<br />
5
INTERVIEW<br />
ÆELJKO KLARIΔ, pomoÊnik ministra za sport<br />
Cilj nam je ukljuËiti<br />
πto viπe djece u sport<br />
Æeljko KlariÊ nedavno je postao<br />
sedmi pomoÊnik ministra za<br />
sport od hrvatske samostalnosti.<br />
Proslavljeni vaterpolski sudac uskoËio<br />
je u fotelju u kojoj su prije njega<br />
sjedili Vladimir Findak, Mirko<br />
Novosel, Andro Knego, Stjepan<br />
Puhak, Romana Caput-Jogunica i<br />
Draæen Harasin. Nije imao mnogo<br />
vremena za prilagodbu, jer brojne<br />
aktivnosti kojima se trenutaËno bavi<br />
Ministarstvo to mu ne dopuπtaju.<br />
©to, prema Vaπem miπljenju, u<br />
Zakonu o πportu predstavlja<br />
osnovicu za buduÊnost <strong>hrvatskog</strong><br />
πporta<br />
Bez sumnje, rijeË je ponajprije o<br />
dvije bitne stavke Zakona o πportu.<br />
Jedna se tiËe stvaranja Nacionalnog<br />
programa πporta, a druga osnivanja<br />
Nacionalnog vijeÊa za πport.<br />
Nacionalni program πporta je<br />
dokument kojim Êe se donijeti<br />
kvalitetna strategija razvoja πporta.<br />
Preciznije, njime se utvrappleuju ciljevi i<br />
zadaÊe razvoja πporta, aktivnosti<br />
potrebne za provedbu tih ciljeva i<br />
zadaÊa te odreappleuju nositelji razvoja i<br />
mjere kontrole njegove provedbe, a<br />
donosi ga <strong>Hrvatski</strong> sabor za razdoblje<br />
od osam godina. Nacionalno vijeÊe za<br />
πport, kao najviπe struËno tijelo kakvo<br />
postoji u veÊini europskih zemalja,<br />
brine se za razvoj i kvalitetu πporta u<br />
Republici Hrvatskoj te, meappleu ostalim,<br />
raspravlja o pitanjima vaænim za<br />
πport, predlaæe i potiËe donoπenje<br />
mjera za unapreappleenje πporta te<br />
utvrappleuje prioritetne projekte, elaborate<br />
i studije za njihovo financiranje u<br />
sustavu javnih potreba u πportu. S<br />
ponosom istiËem da Êe tijekom<br />
sijeËnja 2007. godine biti raspisan<br />
javni poziv za Ëlanove Nacionalnog<br />
vijeÊa koje imenuje Vlada te vjerujem<br />
6<br />
Piπe Vedran BoæiÊeviÊ<br />
<strong>Hrvatski</strong> πkolski πportski<br />
savez bit Êe krovno tijelo<br />
πkolskog sporta sa<br />
zadatkom usklaappleivanja<br />
aktivnosti svojih Ëlanica<br />
i organiziranja natjecanja<br />
πkolskih sportskih<br />
klubova<br />
da Êe Nacionalno vijeÊe za πport biti<br />
uskoro imenovano i da Êe poËeti s<br />
radom, πto Êe stvoriti preduvjete za<br />
kvalitetan iskorak u strategiji i razvoju<br />
πporta u Hrvatskoj.<br />
Nedavno je odræana OsnivaËka<br />
skupπtina Hrvatskog πkolskog<br />
πportskog saveza. Moæete li nam<br />
reÊi neπto viπe o tome<br />
U petak, 22. prosinca 2006. godine,<br />
u prostorijama Ministarstva znanosti,<br />
obrazovanja i πporta odræana je<br />
OsnivaËka skupπtina Hrvatskog<br />
πkolskog πportskog saveza. Prvi je put<br />
u Republici Hrvatskoj osnovano<br />
krovno tijelo πkolskog πporta.<br />
OsnivaËkoj skupπtini nazoËili su<br />
ministar znanosti, obrazovanja i πporta<br />
Dragan Primorac, posebni savjetnik<br />
predsjednika Republike Hrvatske za<br />
πport Æeljko Mataja, glavni tajnik<br />
Hrvatskoga <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> Josip<br />
»op, predstavnici Kinezioloπkoga<br />
fakulteta Dragan MilanoviÊ i Igor<br />
JukiÊ, saborski zastupnici Franjo<br />
ArapoviÊ i Danira BiliÊ, glavni tajnik<br />
Hrvatskoga nogometnog saveza<br />
Zorislav SrebriÊ, ugledni bivπi i<br />
sadaπnji πportaπi Zvonimir Boban,<br />
Stojko VrankoviÊ, Gordan Koæulj,<br />
Vlado ©ola, Nikola JurËeviÊ i Stjepan<br />
BoæiÊ. »lanovi OsnivaËke skupπtine<br />
bili su predstavnici æupanijskih<br />
πkolskih πportskih saveza i ©kolskog<br />
πportskog saveza Grada Zagreba, a<br />
Skupπtinu je vodio profesor Vladimir<br />
Findak. Za predsjednika Hrvatskog<br />
πkolskog πportskog saveza izabran je<br />
Draæen Harasin. NazoËnost brojnih<br />
gostiju na OsnivaËkoj skupπtini daje<br />
snagu Hrvatskom πkolskom<br />
πportskom savezu, ali je i dokaz da<br />
Ministarstvo znanosti, obrazovanja i<br />
πporta, odnosno Vlada i cijela javnost<br />
stoje iza ovog projekta i zato vjerujem
Æelimo djeci omoguÊiti πto bolje uvjete za<br />
bavljenje sportom, jer Êe razina kvalitete naπega<br />
sporta sutra ovisiti o tome koliko ulaæemo u<br />
sustav sporta djece danas<br />
da Êe uz njihovu potporu <strong>Hrvatski</strong><br />
πkolski πportski savez uspjeπno<br />
djelovati. Glavni cilj Hrvatskog<br />
πportskog saveza je ukljuËiti πto viπe<br />
djece i mladih u πport.<br />
Osim toga, posebna Êe se briga<br />
voditi o najtalentiranijoj djeci, da bi<br />
jednog dana ostvarila svoje<br />
potencijale i osvajala odliËja za<br />
Hrvatsku.<br />
©to se poduzima u<br />
antidopinπkoj politici<br />
Posljednjih desetak godina<br />
Republika Hrvatska aktivno sudjeluje<br />
u kreiranju antidopinπke politike u<br />
Europi. Hrvatska je potpisnica<br />
Europske konvencije protiv dopinga u<br />
πportu iz 1989. godine,<br />
Kopenhagenske rezolucije i Koda<br />
Svjetske antidopinπke agencije iz<br />
2003. godine. Pokrenut je postupak<br />
ratifikacije UNESCO-ve Konvencije<br />
protiv dopinga u πportu, πto je logiËan<br />
slijed angaæiranja i daljnjeg doprinosa<br />
Republike Hrvatske u kreiranju<br />
antidopinπke politike. Takoappleer,<br />
Zakonom o πportu predviappleeno je i<br />
osnivanje Hrvatske agencije za borbu<br />
Biografija<br />
Æeljko KlariÊ roappleen je 25. svibnja<br />
1946. u Splitu. Diplomirao je na<br />
Pravnom fakultetu.<br />
Kao istaknuti meappleunarodni vaterpolski<br />
sudac, sudio je 30 godina na<br />
brojnim velikim sportskim natjecanjima,<br />
meappleu ostalim na pet olimpijskih<br />
igara, pet svjetskih prvenstava,<br />
devet europskih prvenstava, Ëetiri<br />
univerzijade, Ëetiri svjetska kupa i<br />
trima mediteranskim igarama.<br />
Godine 1998. i 1999. proglaπen je<br />
za najboljeg vaterpolskog suca na<br />
svijetu. Godine 1996. dobio je najviπe<br />
dræavno odliËje za πport “Danica<br />
Hrvatska” s likom Franje BuËara,<br />
a 2000. godine Dræavnu nagradu<br />
πporta “Franjo BuËar”.<br />
Dolaskom u Ministarstvo znanosti,<br />
obrazovanja i πporta radio je kao<br />
viπi savjetnik za meappleunarodnu<br />
πportsku suradnju, zatim kao na-<br />
Ëelnik Odjela za razvoj πporta u<br />
Upravi za πport, a nedavno je imenovan<br />
pomoÊnikom ministra za<br />
πport.<br />
protiv dopinga u πportu,<br />
specijalizirane ustanove koja Êe biti<br />
zaduæena za praÊenje i provoappleenje<br />
meappleunarodnih konvencija protiv<br />
dopinga u πportu.<br />
Kao Ëlan Organizacijskog<br />
<strong>odbora</strong> za kandidaturu, kako<br />
procjenjujete izglede Hrvatske i<br />
Maapplearske za dobivanje<br />
domaÊinstva Europskog<br />
nogometnog prvenstva 2012.<br />
godine<br />
Ponosan sam na rad i trud koji smo<br />
uloæili u tu kandidaturu i smatram da su<br />
to prepoznali i Ëlanovi Uefine<br />
delegacije za nedavnog posjeta<br />
Hrvatskoj i Maapplearskoj. ZajedniËku<br />
hrvatsko-maapplearsku kandidaturu za<br />
EURO 2012. podræali su Vlada,<br />
premijer, predsjednik Republike i<br />
cjelokupna javnost. U ime Vlade<br />
Republike Hrvatske jamstva potrebna za<br />
organizaciju UEFA EURO 2012.<br />
potpisao je ministar znanosti,<br />
obrazovanja i πporta, prof. dr. sc.<br />
Dragan Primorac. OËekujem da Êe nas<br />
odluka o domaÊinu koju s nestrpljenjem<br />
oËekujemo, u Cardiffu 18. travnja 2007.<br />
godine, sve razveseliti.<br />
7
AKADEMSKI O ©PORTU<br />
Akademik Milan Moguπ, predsjednik HAZU-a<br />
Nogometno-navijaËka<br />
epizoda<br />
Predsjednik Hrvatske akademije<br />
znanosti i umjetnosti akademik<br />
Milan Moguπ otkriva Olimpu da je<br />
poloæio ispit za nogometnoga suca, priËa<br />
kako je ljubav za nogomet preπla na<br />
planinarenje, komentira πport nekad i<br />
danas.<br />
SjeÊanja iz proπlosti.<br />
- Svakomu je djeËaku svojstveno da se,<br />
amaterski dakako, bavi kakvim πportom.<br />
BuduÊi da sam roappleen u Senju, dakle uz<br />
more, volio sam plivati i roniti na dah,<br />
πto je najËeπÊe imalo obiljeæje<br />
prijateljskoga natjecanja jer<br />
organiziranoga plivaËkoga kluba nije<br />
tada, prije II. svjetskog rata, bilo, a nema<br />
ga ni danas. Zato su, oni stariji od nas,<br />
plivali npr. za suπaËku Victoriju (Neda<br />
KrmpotiÊ) ili ljubljansku Iliriju (Ivo<br />
Scarpa). Kad bi u ljetno doba doπli u<br />
rodni Senj i trenirali na kupaliπtu, mi<br />
bismo im se divili.<br />
U gimnaziji pak imali smo tjelovjeæbu<br />
kao poseban nastavni predmet. U moje<br />
gimnazijsko doba uËiteljem je tjelovjeæbe<br />
bio Ivan Majcen. Pored neπto<br />
gimnastiËkoga razgibavanja glavni je<br />
πport bio nogomet, na tadaπnjem<br />
relativno malome nogometnome igraliπtu<br />
zvanomu ©tela. Za najveÊi dio djeËaka<br />
moje dobi bio je to zapravo nastavak<br />
uliËnoga nogometanja krpenjaËom,<br />
odnosno prijelaz od krpenjaËe na “pravu”<br />
koænatu loptu. Neki su bogatiji uËenici<br />
imali Ëak i kopaËke. Najvaænije su<br />
gimnazijske utakmice bile tada izmeappleu<br />
nas domaÊih gimnazijalaca i<br />
“konviktaraca”, tj. onih uËenika koji su<br />
bili smjeπteni u jednomu od konvikta.<br />
NajveÊi je bio OæegoviÊianum.<br />
Senj je tada imao i nogometni klub<br />
imenom Senia. Razumije se da smo svi<br />
navijali za taj klub koji se natjecao u<br />
nekoj tadaπnjoj regionalnoj nogometnoj<br />
ligi. A i uzori su nam bili najbolji domaÊi<br />
igraËi, npr. Vlade Butorac zvani Jenac;<br />
kasnije je preπao u ZET, klub<br />
zagrebaËkih tramvajaca. Neki su pak<br />
posezali i za zvuËnijim imenima, kao npr.<br />
Hitrec ili Leπnik. Nakon II. svjetskoga<br />
rata Senia je preimenovana u Nehaj. U<br />
tome je klubu igralo mnogo Senjana, a iz<br />
njega potjeËu trojica braÊe MarkoviÊa, od<br />
8<br />
Baviti se danas πportom je<br />
profesija, zanimanje, zahtijeva<br />
od svakoga kudikamo viπe<br />
treniranja, rada, pomoÊnih<br />
πportskih aktivnosti. Nekada<br />
nije bilo tako. Ali mnogo je<br />
vaænije od spomenutih dviju<br />
krajnosti da se stalno razvija i<br />
πiri amaterska baza,<br />
ponajviπe u πkolsko, uËeniËko<br />
doba, kaæe Moguπ<br />
Razgovarao Marko CuraÊ<br />
kojih je najmlaapplei Ivo, kasnije nazvan<br />
Dæalma, postao poznati domaÊi i strani<br />
trener.<br />
Bilo je i drugih igraliπta, npr.<br />
betonirani teren za tenis podno Nehaja,<br />
najËeπÊe prazan, pa stoga nisam tada<br />
vidio nijednoga teniskoga treninga, a<br />
kamoli utakmice. Naπao se u jednomu<br />
poratnomu razdoblju i veslaËki Ëamac, ali<br />
znaËajnijega veslaËkoga πporta u Senju<br />
nije bilo.<br />
Osobito je bio razvijen lovaËki πport, pa<br />
je i danas lovaËko druπtvo Jarebica veoma<br />
aktivno. U tu bi se razonodu moglo<br />
ukljuËiti i lovljenje ptica pjevica, u Ëemu<br />
sam i sâm sudjelovao, jer je bilo normalno<br />
da gotovo svaka senjska obitelj ima barem<br />
jednu krletku s pticama pjevicama.<br />
Ribolovstvo je bilo viπe zanimanje,<br />
obrt, pa πportskoga organiziranoga<br />
ribolovstva zapravo nije ni bilo. Dvije<br />
meteoroloπke krajnosti - mirno more ili<br />
senjska bura - nisu pogodovale da se<br />
razvije jedrenje. Doduπe, bilo je u novije<br />
vrijeme nekih regata koje su dodirivale<br />
Senj, ali dosta rijetko.<br />
Kao πto vidite, govorim viπe o interesu<br />
koji je vladao za πport u jednome<br />
primorskome gradu, o okruæenju koje je<br />
ponijelo i mene, pa mi je bilo normalno<br />
da kao student odlazim redovito na<br />
tadaπnje nogometne utakmice, bilo na<br />
Dinamovu ili Zagrebovu igraliπtu.<br />
©toviπe, poloæio sam tada ispit za<br />
nogometnoga suca, sjeÊam se da je sa<br />
mnom bio i Aleksandar Bazala, kasnije<br />
profesor na Ekonomskome fakultetu,<br />
sudaËki “fuÊkao” ili “mahao” na mnogim<br />
nogometnim utakmicama zagrebaËkoga<br />
nogometnoga saveza ili podsaveza, od<br />
BorËeca do Vrbovca. Sjediπte je tadaπnje<br />
sudaËke organizacije bilo na poËetku<br />
Gajeve ulice, gdje je danas produæetak<br />
hotela Dubrovnik.<br />
Zavrπivπi studij, zavrπila je i moja<br />
“sudaËka” nogometno-navijaËka epizoda,<br />
a ljubav za nogomet preπla je polako na<br />
planinarenje, doduπe klupski ne baπ<br />
dovoljno organizirano, ali s prijateljima<br />
gotovo redovito, obiËno subotom ili<br />
nedjeljom ili oba ta dva dana. Sljeme<br />
sam propjeπaËio uzduæ i poprijeko,<br />
kreÊuÊi od kuÊe Ëak i kad je padala kiπa.<br />
Pratite li πportske dogaappleaje<br />
danas<br />
- Da, na televizijskim ekranima,<br />
relativno Ëesto, i to bez obzira na vrstu<br />
πporta, tj. jednako volim gledati npr.<br />
skijanje i tenis. Taj dio dana pretvaram u<br />
ugodan i meni potreban, ali vremenski<br />
ograniËen odmor. A kad su velika<br />
natjecanja, npr. olimpijske igre ili kakvo<br />
svjetsko prvenstvo, izaberem πto Êu<br />
gledati, i toga se disciplinirano dræim.
©port nekada i sada<br />
- Razlika je golema. Naime, baviti se<br />
danas πportom je profesija, zanimanje,<br />
zahtijeva od svakoga kudikamo viπe<br />
treniranja, rada, pomoÊnih πportskih<br />
aktivnosti. Nekada nije bilo tako. Ali<br />
mnogo je vaænije od spomenutih dviju<br />
krajnosti da se stalno razvija i πiri<br />
amaterska baza, ponajviπe u πkolsko,<br />
uËeniËko doba. Svaka bi πkola trebala imati<br />
πportsku dvoranu i, koliko vidim, prema<br />
tomu se ipak teæi. Razumije se da su za to<br />
potrebna odgovarajuÊa sredstva, ali nikada<br />
ne bi trebalo zaboraviti dobru latinsku<br />
izreku: mens sana in corpore sano (zdrav<br />
duh u zdravu tijelu). Odvaja li druπtvo za tu<br />
temeljnu svrhu dovoljno financijskih<br />
sredstava, ne znam, ali svaka utroπena kuna<br />
za zdravo tijelo isplatit Êe se viπestruko jer<br />
stvara preduvjete za stjecanje znanja, a bez<br />
znanja nema ni znanosti ni umjetnosti,<br />
nema napretka uopÊe. Uravnoteæiti<br />
druπtvena davanja za spomenute dvije<br />
poluge, duh i tijelo, nije baπ lako.<br />
Pored toga, ni izvori financiranja nisu<br />
jednaki prije i danas. Pored druπtvenih<br />
sredstava na jednoj i na drugoj strani<br />
postoje razne proizvodne tvrtke ili<br />
korporacije koje iz reklamnih razloga<br />
doniraju ”svoje” ekipe ili ponajbolje<br />
pojedince. U znanost pak ulaæu mnoge<br />
domaÊe zaklade i meappleunarodne<br />
fondacije. Sa svjetskih natjecanja dolaze<br />
nam s visokim odliËjem i πportaπi, ali i<br />
πiroki raspon znanstvenika.<br />
©to kao jezikoslovac mislite o<br />
obliku rijeËi πport<br />
- VeÊ ste iz dosadaπnjega razlaganja<br />
mogli razabrati da ja rabim rijeË πport.<br />
Naime, nedvojbeno je da je u hrvatskoj<br />
jeziËnoj tradiciji od poËetka bila rijeË<br />
Æivotopis<br />
πport, dakle sa π na poËetku. To je i<br />
normalno jer smo na isti naËin, na<br />
primjer, prihvatili i tuappleicu πtrajk. Stoga je<br />
takoappleer bilo normalno da se akademski<br />
nogometni klub u Zagrebu, u Hrvatskoj,<br />
nazove HA©K (a u Beogradu BSK).<br />
Zaπto je nakon II. svjetskoga rata<br />
prevladao oblik sport, razlozi nisu jeziËni<br />
nego politiËka prisila, pogotovu nakon<br />
tzv. Novosadskoga dogovora. Zato je<br />
bilo razumljivo da se u novoj, danaπnjoj<br />
Republici Hrvatskoj vrati oblik πport, pa<br />
je ministarstvo koje se brine o toj<br />
djelatnosti dobilo, sasvim korektno,<br />
sluæbeni naziv Ministarstvo znanosti,<br />
obrazovanja i πporta. Ako komu smeta<br />
hrvatski oblik rijeËi πport, neka ga ne<br />
prihvati, ali je nedopustivo, Ëak<br />
nepristojno, nasilno mijenjati u<br />
sluæbenome imenu Ministarstva, kako je<br />
objavljeno u Narodnim novinama, rijeË<br />
πport u sport. Takoappleer je nerazumljivo da<br />
spomenuto Ministarstvo, koliko je meni<br />
poznato, ne reagira javno na nasilne<br />
promjene vlastitoga imena. Oni koji<br />
mijenjaju pravilne oblike rijeËi, ne rade<br />
dobro. A nije da se ne zna πto je hrvatski<br />
jeziËni standard, odnosno hrvatska<br />
jeziËna norma. Pored Instituta za hrvatski<br />
jezik i jezikoslovlje kao dræavne ustanove<br />
postoji i Povjerenstvo za hrvatsku jeziËnu<br />
normu pri Ministarstvu znanosti. RijeËi<br />
su same po sebi neduæne, ali kojoj treba<br />
dati prednost moæe saznati svatko ako,<br />
dakako, ne æeli sâm uporno nametati<br />
svoju volju. Nadam se da Êe Ëasopis<br />
Olimp biti u tome korektan i poπtivati<br />
propisanu normu <strong>hrvatskog</strong>a knjiæevnoga<br />
jezika.<br />
Milna Moguπ roappleen je 25. travnja 1927. u Senju, gdje je zavrπio osnovnu πkolu i gimnaziju.<br />
Diplomirao je 1953. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Doktorat filoloπkih znanosti stekao je<br />
1962. na SveuËiliπtu u Zagrebu, gdje je 1975. izabran za redovitoga profesora. Od 1965. do<br />
umirovljenja 1992. bio je πef Katedre za dijalektologiju i povijest <strong>hrvatskog</strong>a jezika. ©kolske godine<br />
1969./1970. i 1973./1974. predavao je kao gostujuÊi profesor na sveuËiliπtu u Kölnu, a<br />
1987./1988. na sveuËiliπtu u Mannheimu. Sudjelovao je na mnogim domaÊim i meappleunarodnim<br />
slavistiËkim i onomastiËkim znanstvenim skupovima i kongresima. Godine 1997. izabran je za<br />
Ëlana Central European Academy of Science and Art.<br />
Za redovita Ëlana Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti izabran je 1986. Od 1991. do 1997.<br />
bio je glavni tajnik HAZU, a od 1998. do 2003. obavljao je duænost potpredsjednika HAZU. Od 1.<br />
sijeËnja 2004. obavlja duænost predsjednika HAZU. Na izbornoj skupπtini HAZU 23. studenoga<br />
2006. ponovo je izabran za predsjednika.<br />
PoËasni je doktor SveuËiliπta u Rijeci i SveuËiliπta Josip Juraj Strossmayer u Osijeku.<br />
Dobio je nagradu Boæidar Adæija za znanstvenu djelatnost, 1996. odlikovan je za znanstveni rad<br />
Ordenom Danice hrvatske s likom Ruappleera BoπkoviÊa, a 1998. dobio je Hrvatsku dræavnu nagradu<br />
za æivotno djelo. Republika Poljska odlikovala ga je »asniËkim kriæem za zasluge, a SlovaËka<br />
akademija znanosti Zlatnom medaljom Ljudovita ©tura.<br />
Od 1998. do 2002. bio je predsjednikom Hrvatskoga povjerenstva za UNESCO.<br />
Objavio je, uz ino, znanstvene monografije "Danaπnji senjski govor", "Fonoloπki razvoj <strong>hrvatskog</strong>a<br />
jezika", "»akavsko narjeËje", "Antun MaæuraniÊ", "KriæaniÊeva hrvatska gramatika", "Povijest<br />
<strong>hrvatskog</strong>a knjiæevnoga jezika", "RjeËnik MaruliÊeve Judite", "Senjski rjeËnik", viπe knjiga u suautorstvu,<br />
meappleu kojima i "<strong>Hrvatski</strong> pravopis", te oko 270 znanstvenih i struËnih Ëlanaka.<br />
9
SPORTSKE NADE: Tina MiheliÊ i Mateja PetronijeviÊ u laser radialu<br />
Dobar vjetar<br />
dvojca<br />
Piπe<br />
Liljana<br />
Jazbinπek<br />
buduÊnosti<br />
Obje naπe jedriliËarke imaju isti cilj - olimpijske igre. Tinine æelje su<br />
vezane uz OI 2012. u Londonu, a Matejine uz OI 2008. u Pekingu<br />
Malo je æena koje<br />
jedre u<br />
Hrvatskoj, no<br />
sad je na scenu doπla<br />
vrlo perspektivna<br />
ekipa, iako ne iz<br />
iste generacije.<br />
Vremena se<br />
mijenjaju. Stiæe<br />
æenski val.<br />
TINA<br />
Roditeljima se vratio trud za rad sa<br />
svojom djecom. Najprije je Danijel<br />
MiheliÊ postao europskim juniorskim<br />
prvakom (2002.), a potom njegova<br />
sestra Tina europska (2005.) pa<br />
svjetska juniorska prvakinja (2006.).<br />
Opatijski jedriliËari, Ëlanovi<br />
JK Galeba iz Kostrene, poËeli su kao<br />
europski doprvaci u svojim rosnim<br />
godinama æivota.
MATEJA<br />
©esnaestogodiπnjakinja i njen dvije<br />
godine stariji brat jedre od malih nogu.<br />
“Nakon ljeta provedena u<br />
optimistu, zaljubio sam se u jedrenje.<br />
Sestra je bila mala pa se prestraπila<br />
mora. No, nije joj dugo trebalo da se<br />
vrati”, prisjeÊa se Danijel. “Jedrenje<br />
je zahtjevan i naporan sport, ali ga<br />
jako volim”, dodaje Tina.<br />
Tinine æelje su olimpijske, moæda<br />
realnije one vezane uz OI 2012. u<br />
Londonu nego za one Ëetiri godine<br />
ranije u Pekingu, ali su velike.<br />
Mateja PetronijeviÊ je neπto starija,<br />
ali jednako uspjeπna. Puljanka i<br />
Ëlanica JK Uljanik Plovidba iz Pule.<br />
Kao i Tina, poËela je u klasi<br />
optimist, a sad jedri u olimpijskoj<br />
klasi laser radial.<br />
“Vidjela sam druge kako jedre i<br />
htjela sam pokuπati. Tako sam<br />
poËela”, kaæe.<br />
U vrhunsku je klasu uπla naslovom<br />
europske kadetske prvakinje (2001.)<br />
u popularnom optimistu. Prelaskom<br />
u laser radial nastavila je dobro<br />
jedriti u sad jakoj domaÊoj<br />
konkurenciji i na meappleunarodnoj<br />
sceni. Cilj su joj OI 2008. u Pekingu<br />
- do toga je dug i trnovit put, no ne i<br />
nemoguÊ. Pokuπala je uÊi meappleu<br />
konkurenciju za OI 2004. u Ateni i<br />
zamalo nije proπla.<br />
Moæda je nakon nekoliko godina<br />
doπao Matejin trenutak uspjeha.<br />
Mateja<br />
Roappleena 1. rujna 1986. u Puli.<br />
»lanica je JK Uljanik Plovidba iz<br />
Pule. Trener joj je Mark Zuban.<br />
PoËela je jedriti s devet godina, a<br />
natjecati se godinu kasnije.<br />
Europska je kadetska prvakinja u<br />
klasi optimist 2001., a iste je godine<br />
pobijedila i na juænoameriËkome<br />
prvenstvu u peruanskom Paracasu.<br />
Na predolimpijskom natjecanju u<br />
Ateni 2003. u vrlo jakoj konkurenciji<br />
u laser radialu bila je izvrsna 11. Na<br />
natjecanju Kieler Woche u Kielu bila<br />
je osma 2003. i πesta 2004. Na<br />
Svjetskim jedriliËarskim igrama na<br />
austrijskom jezeru Neusiedl bila je<br />
10. Zasad se nije usmjerila na studij.<br />
Govori engleski i talijanski.<br />
Adresa e-poπte joj je<br />
petmateja@yahoo.com.<br />
Tina<br />
Roappleena je u prosincu 1988. u<br />
Opatiji. »lanica je JK Galeb iz<br />
Kostrene, a prvi joj je klub bio JK<br />
Opatija. PoËela je jedriti s 10 godina,<br />
zahvaljujuÊi ocu i starijemu bratu.<br />
Trener joj je Vlado MatijeviÊ, a<br />
kondicijska trenerica Tanja PetkoviÊ<br />
MaraËiÊ.<br />
Svjetska juniorska prvakinja iz<br />
Weymoutha 2006., europska<br />
juniorska prvakinja 2005. u Splitu u<br />
klasi laser radial. Europska je<br />
doprvakinja bila tri godine ranije u<br />
klasi optimist. Jedina naπa djevojka<br />
koje je uπla meappleu pet najboljih na<br />
svijetu na kriterijskoj ljestvici<br />
optimista. Na SP-u 2005. u Busanu u<br />
laser radialu je bila Ëetvrta.<br />
11
OLIMPIJSKE LEGENDE:<br />
Tomislav CrnkoviÊ, nogometna legenda<br />
Srebro<br />
i Ëetiri plava<br />
Igrao je lijevog i srednjeg braniËa,<br />
bio je odliËan u skoku, vjeπto je<br />
pokrivao i znalaËki proigravao, oπtar<br />
i beskompromisan borac, izdræljiv i<br />
pokretljiv, dobra starta na prvu loptu.<br />
Tako je u Nogometnom leksikonu<br />
izdanom 2004. godine opisana igra<br />
Tomislava CrnkoviÊa. Toliko vrlina u<br />
jednoj, jedinoj reËenici koja Êe sve reÊi<br />
o jednoj od legendi zagrebaËkog,<br />
<strong>hrvatskog</strong> i jugoslavenskog nogometa.<br />
Dugogodiπnji kroniËar zagrebaËkog<br />
nogometnog svijeta Zvonimir MagdiÊ<br />
za “Crnoga” Êe reÊi i da je uvijek bio<br />
svoj, jedinstven i neponovljiv. Nastavio<br />
je nisku velikih zagrebaËkih<br />
centarhalfova: Oskar Jazbinπek, Ivica<br />
Horvat, Tomislav CrnkoviÊ... Kako<br />
zapovijeda plavom obranom nekoliko<br />
sam puta gledao u Maksimiru kao<br />
klinac, kao mlad novinar upoznao sam<br />
ga poËetkom osamdesetih. Ostavio je<br />
dojam velikog gospodina starog kova i<br />
boemskog πarma.<br />
U reprezentaciji nikad rezerva<br />
trofeja<br />
Do srebrne medalje<br />
u Helsinkiju doπli<br />
smo jer je svatko u<br />
momËadi radio ono<br />
πto najbolje zna<br />
Piπe<br />
Zvonimir VukeliÊ<br />
Znal je postavit rampu<br />
U NK Metalac ga je odveo legendarni<br />
Oskar Jazbinπek, dvije godine kasnije bio<br />
je u Dinamu. Iz tih je dana ostala<br />
upamÊena zgoda s utakmice u Bjelovaru.<br />
CrnkoviÊ je igrao spojku uz velikog<br />
centarfora Franju - Maru Wölfla, domaÊin<br />
je vodio 2-0 kad je “Mara” rekao<br />
“Crnome”: "Odi ti na centarhalfa, mi<br />
bumo to napred rijeπili". Tako je i bilo,<br />
CrnkoviÊ je otiπao u obranu, Dinamo je<br />
pobijedio s 5-2.<br />
U dinamovu postavu uπao je<br />
zamijenivπi Marka JuriÊa, prvu ligaπku<br />
utakmicu odigrao je s Crvenom zvezdom<br />
u 1-0 pobjedi u Maksimiru. Uæa plava<br />
obrana: StinËiÊ, DeliÊ, CrnkoviÊ. U tom<br />
je razdoblju trener Bernard - Benda Hügl<br />
dodatno radio s nadarenim mladiÊima.<br />
- “Benda” mi je mnogo pomogao. I<br />
sam je igrao braniËa, otkrio mi je mnoge<br />
tajne te uloge. Sa Svemirom DeliÊem i sa<br />
mnom je vjeæbao svakodnevno i mi smo<br />
napredovali - prisjetio se svojedobno<br />
CrnkoviÊ svojih prvih dana u plavom.<br />
Tomislav CrnkoviÊ roappleen je 1929. u Kotoru, no od svojih prvih koraka je ZagrepËanin. Nogomet<br />
je poËeo igrati u juniorima HA©K-a, nastavio je u zagrebaËkom Metalcu, a od 1949.<br />
do 1960. igrao je za Dinamo, Ëiji je bio i kapetan. U tom je razdoblju za plave odigrao 439<br />
utakmica osvojivπi 1954. i 1958. godine naslov prvaka Jugoslavije, te 1951. i 1960. Kup.<br />
Kasnije je igrao u Wiener Sportklubu i Servetteu. U poËetku karijere igrao je kao lijevi braniË,<br />
kasnije kao srednji braniË.<br />
Za Jugoslaviju je u razdoblju od 1952. do 1960. godine nastupio 51 put, nikada nije bio rezerva.<br />
Nastupio je na svjetskim prvenstvima 1954. u ©vicarskoj i 1958. u ©vedskoj. Oba je<br />
puta reprezentacija stigla do Ëetvrtfinala. NajveÊi je uspjeh postigao osvajanjem srebrne<br />
medalje na <strong>Olimpijski</strong>m igrama 1952. u Helsinkiju. Bio je Ëlan momËadi - u kojoj je bilo sedam<br />
hrvatskih nogometaπa - koju su ljubitelji nogometa znali naizust: Beara, StankoviÊ,<br />
CrnkoviÊ, Z. »ajkovski, I. Horvat, Boπkov, Ognjanov, MitiÊ, Vukas, Bobek, Zebec. Za Hrvatsku<br />
je igrao jedanput, za reprezentaciju ZagrebaËkog nogometnog podsaveza 15 puta.<br />
Joπ za igraËkih dana bavio se i novinarstvom, bio je i urednik Revije "Dinama". Danaπnje<br />
umirovljeniËke dane provodi u Zagrebu, u Domu za starije osobe na PeπËenici.<br />
12
DINAMO 1958.<br />
Tomislav CrnkoviÊ je prvi slijeva<br />
Kada je 1958. Dinamo osvojio naslov<br />
prvaka, CrnkoviÊ je u odluËujuÊoj<br />
utakmici protiv Crvene Zvezde bio<br />
najbolji. No on je hvalio trenera:<br />
“Gustav - Lembika Lechner pametno<br />
je vodio momËad do naslova.”<br />
“Crnoga” je pak hvalio Jazbinπek:<br />
“Znal je postavit rampu.”<br />
Svoj Dinamo CrnkoviÊ je oslikao u<br />
reËenici:<br />
“Dinamo mojih dana bio je velika<br />
institucija.”<br />
I uvijek je “Crni” bio za ime - Dinamo.<br />
Sjajan kao lijevi braniË, sjajan kao<br />
centarhalf. Uloge Êe opisati na svoj naËin:<br />
“Viπe je hrabrosti u igri braniËa, viπe<br />
mudrosti u igri centarhalfa. Sa 20 godina<br />
ne bih se usudio igrati u sredini.”<br />
UËio je od velikana koje je naslijedio.<br />
“Jazbinπek i Ivica Horvat bili su<br />
velikani. Takav je bio i Urugvajac<br />
Santamaria, najbliæi mom poimanju kako<br />
se igra centarhalf.”<br />
Na svjetskim prvenstvima dvaput se u<br />
Ëetvrtfinalu isprijeËila SR NjemaËka.<br />
“Svi su mislili da Êe Maappleari u ©vicarskoj<br />
1954. biti prvaci. Imali su sjajnu<br />
reprezentaciju, a na kraju slavili Nijemci koji<br />
su baπ nas izbacili u drugom krugu. Pobijedili<br />
su nas i Ëetiri godine kasnije u ©vedskoj. Oba<br />
puta nam je presudio Rahn. Bio je vraæji<br />
igraË, brz i spretan. Da nije njega bilo, otiπli<br />
bismo u ©vicarskoj puno dalje.”<br />
Pamti CrnkoviÊ i utakmicu u Laussanei<br />
s Brazilom:<br />
“Zebec je zabio za nas, Didi u raπlje za<br />
njih. Tada je njihov centarfor Baltazar<br />
pokazivao rukama dvije nule. Respektirali<br />
su nas, bojali se da ne izgube. Igrom<br />
sluËaja, ostalo je neodluËeno.”<br />
Za plasman na SP u ©vedskoj nagrada<br />
je bila odlazak u diplomatski <strong>magazin</strong>,<br />
gdje su se mogli uzeti najbolji engleski<br />
πtofovi za odijela.<br />
“BraÊa Masnec imala su u<br />
DraπkoviÊevoj, kod bolnice, krojaËki<br />
salon i oni su nam πivali odijela” -<br />
prisjetio se “Crni” i premija iz tih dana.<br />
KarakteristiËni<br />
start<br />
Tomislava<br />
CrnkoviÊa<br />
Puskas<br />
je bio najbolji<br />
Prvenstvo u ©vedskoj bila je predstava<br />
Brazila.<br />
“Uh, kakva je to momËad bila. Protiv<br />
Pelea sam igrao na Dinamovoj turneji u<br />
Brazilu. VeÊ sam onda znao da Êe biti<br />
velik nogometaπ. I bio je. Za mene je<br />
najbolji na svijetu ipak bio i ostao -<br />
Puskas. A imali smo i mi svoje majstore.<br />
Bernard - Bajdo Vukas i Stjepan - ©tef<br />
Bobek bili su Ëisti genijalci, neviappleeni<br />
dribleri, igraËi koji bi opstali i u<br />
danaπnjem nogometu.”<br />
CrnkoviÊ nikad ne zaboravlja πto mu je<br />
nogomet dao.<br />
“Da nisam igrao nogomet ne bih dalje<br />
od Maksimira vidio. Obiπao sam cijeli<br />
svijet, a od svih zemalja u kojima sam bio<br />
najviπe me se dojmila Kina. Bili smo<br />
tamo prije jednog svjetskog prvenstva, ne<br />
pamtim kojega. Posjetili smo i Mao Ze<br />
Donga.”<br />
U Helsinkiju, na <strong>Olimpijski</strong>m igrama<br />
1952. godine - srebrna medalja. Prvo 10-1<br />
pobjeda protiv Indije uz Ëetiri Zebecova<br />
gola, zatim u Tampereu nakon 5-1<br />
vodstva neodluËenih 5-5 sa Sovjetskim<br />
Savezom. I u ponovljenoj utakmici 3-1<br />
pobjeda. Pale su i Danska (3-1) i SR<br />
NjemaËka (3-1), tek u finalu, slavili su<br />
Maappleari s 2-0.<br />
CrnkoviÊ je otkrio i u Ëemu je bila<br />
snaga reprezentacije koja je osvojila<br />
srebro:<br />
“Svaki je igraË u reprezentaciji igrao<br />
baπ onako kako je igrao u svom klubu.<br />
Jer, ne moæe se primjerice od Bobeka<br />
traæiti da se baca pod noge, kad je on<br />
vrhunski strijelac, 'paker' i dribler. Da,<br />
svatko je radio svoj posao, ono πto<br />
najbolje zna. I bili smo dobro druπtvo.”<br />
13
OLIMPIZAM<br />
Olimpijske akademije<br />
- nositelji <strong>olimpijskog</strong><br />
Olimpizam kao svjetski<br />
pokret nikad se nije,<br />
niti se moæe zadovoljiti<br />
samo organiziranjem<br />
olimpijskih igara. Ideja<br />
olimpizma je<br />
plemenitija i<br />
uzviπenija, a ostvaruje<br />
se ponajprije, ako ne i<br />
iskljuËivo, putem<br />
<strong>olimpijskog</strong><br />
obrazovanja<br />
Piπe Zrinko »ustonja<br />
obrazovanja<br />
Tek πto je napustio mjesto<br />
predsjednika Meappleunarodnog<br />
<strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong>, francuski<br />
barun Pierre de Coubertin 1927.<br />
godine piπe: “Nisam bio u stanju<br />
zavrπiti ono πto sam æelio dovesti do<br />
savrπenstva. Vjerujem da bi centar za<br />
prouËavanje olimpizma viπe od bilo<br />
Ëega drugoga mogao pomoÊi<br />
oËuvanju i nastavku onoga πto sam<br />
zapoËeo i sprijeËiti olimpijski pokret<br />
da skrene u pogreπnom smjeru”<br />
(http://www.ioa.org.gr/ioa.htm). Te<br />
rijeËi pokretaËa modernog<br />
<strong>olimpijskog</strong> pokreta bile su prva<br />
najava osnivanja akademske<br />
institucije zaduæene za prouËavanje<br />
olimpizma, oËuvanje olimpijske ideje,<br />
πirenje pedagoπkih i humanistiËkih<br />
svjetonazora o sportu, povezivanje<br />
sporta i kulture i davanje veÊeg i πireg<br />
smisla olimpijskim igrama od pukog<br />
sportskog natjecanja i lova na rekorde.<br />
Meappleunarodna olimpijska<br />
akademija<br />
Joπ prije Drugog svjetskog rata,<br />
predsjednik organizacijskog <strong>odbora</strong><br />
<strong>Olimpijski</strong>h igara u Berlinu 1936.<br />
godine Nijemac Carl Diem i tajnik<br />
GrËkog <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> Ioannis<br />
Ketseas predlagali su osnivanje centra<br />
za prouËavanje olimpizma. Svoju<br />
ideju poËeli su ostvarivati neposredno<br />
nakon rata, da bi 14. lipnja 1961.<br />
godine napokon i sluæbeno s radom<br />
zapoËela Meappleunarodna olimpijska<br />
akademija. U GrËkoj, uz same<br />
arheoloπke ostataka antiËke Olimpije,<br />
niklo je svjetsko akademsko srediπte<br />
za prouËavanje i promoviranje<br />
olimpizma i svih njegovih filozofskih,<br />
kulturoloπkih, socioloπkih, povijesnih,<br />
ekonomskih, etiËkih, odgojnih i<br />
drugih aspekata. U poËetku se spavalo<br />
pod πatorima, a danas Meappleunarodna<br />
olimpijska akademija raspolaæe<br />
kampusom koji prima 250 ljudi,<br />
Kampus Meappleunarodne<br />
olimpijske akademije u Olimpiji<br />
14
Carl Diem<br />
novom velikom predavaonicom,<br />
knjiænicom, nizom manjih<br />
predavaonica i brojnim sportskim<br />
objektima, poput nogometnog<br />
stadiona, atletske staze, otvorenog<br />
bazena i po dva koπarkaπka,<br />
odbojkaπka i teniska terena.<br />
Meappleunarodna olimpijska akademija<br />
godiπnje ugosti i organizira oko 40<br />
seminara, savjetovanja, studijskih<br />
putovanja i poslijediplomskih studija.<br />
Prvi i najvaæniji cilj Meappleunarodne<br />
olimpijske akademije je da djeluje kao<br />
meappleunarodno akademsko srediπte za<br />
istraæivanje <strong>olimpijskog</strong> pokreta te<br />
promicanje i razvoj <strong>olimpijskog</strong><br />
obrazovanja 1 .<br />
Nacionalne olimpijske akademije<br />
Poglavlje IV. Olimpijske povelje<br />
govori o zadaÊama i ulozi<br />
nacionalnog <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> i na<br />
prvom mjestu naglaπava da on:<br />
“propagira temeljna naËela i<br />
vrijednosti olimpizma… u podruËjima<br />
sporta i obrazovanja, promicanjem<br />
olimpijskih obrazovnih programa na<br />
svim razinama πkola, sportskih<br />
institucija i institucija tjelesnog<br />
odgoja kao i poticanjem stvaranja<br />
institucija posveÊenih olimpijskom<br />
obrazovanju, kao πto su nacionalne<br />
olimpijske akademije…”. Danas<br />
postoji viπe od 100 nacionalnih<br />
olimpijskih akademija, a meappleu njima<br />
je i Hrvatska olimpijska akademija<br />
osnovana 1996. godine.<br />
U prvom planu olimpijsko<br />
obrazovanje<br />
Koja je zadaÊa i πto bi to trebale<br />
raditi nacionalne olimpijske<br />
akademije S obzirom na to da<br />
nacionalne olimpijske akademije<br />
djeluju kao ogranci Meappleunarodne<br />
olimpijske akademije, one u svom<br />
djelovanju slijede njene principe i<br />
preporuke. Sukladno tome glavno<br />
podruËje njihovih djelovanja je<br />
olimpijsko obrazovanje. Olimpijsko<br />
obrazovanje 2 namijenjeno je<br />
ponajprije mladima i moæe se saæeti u<br />
nekoliko zadataka: 1) razvijanje<br />
interesa za olimpijske igre kod mladih<br />
u duhu ideja i ideala <strong>olimpijskog</strong><br />
pokreta, 2) uËenje o obrazovnim i<br />
druπtvenim principima <strong>olimpijskog</strong><br />
pokreta i njihova primjena u æivotu,<br />
3) uvrπtavanje olimpizma u nastavne<br />
planove i programe nastave tjelesne i<br />
zdravstvene kulture u πkolama i na<br />
fakultetima, 4) objavljivanje<br />
edukativnog materijala o olimpizmu<br />
za uËitelje, nastavnike i profesore u<br />
πkolama, 5) organizacija godiπnjih<br />
seminara i radionica za studente<br />
sporta i tjelesne i zdravstvene kulture<br />
o olimpizmu (ne iskljuËivo za njih),<br />
6) promoviranje kulturoloπkih<br />
aspekata sporta organiziranjem<br />
godiπnjih natjecanja i tematskih<br />
izloæbi u slikarstvu, kiparstvu,<br />
filmskoj i videoumjetnosti, fotografiji,<br />
glazbi, knjiæevnosti…, 7) organizacija<br />
olimpijskih kampova za mlade,<br />
8) organizacija godiπnje proslave dana<br />
olimpizma… Meappleutim, obrazovati o<br />
olimpizmu moguÊe je i potrebno, na<br />
primjer, i sljedeÊim programima:<br />
organizacija seminara i radionica za<br />
sportske novinare o olimpizmu,<br />
olimpijskoj ideji i olimpijskim<br />
vrijednostima, organizacija<br />
savjetovanja i okruglih stolova za<br />
razmjenu ideja i iskustava sportskih<br />
duænosnika i sportskih administratora,<br />
publiciranje i distribucija edukativnog<br />
materijala o olimpizmu namijenjenog<br />
svim uzrastima i πiroj javnosti,<br />
osnivanje centra za istraæivanje<br />
olimpizma, poticanje i stipendiranje<br />
istraæivanja olimpizma u Hrvatskoj<br />
itd.<br />
Hrvatska olimpijska<br />
akademija<br />
Olimpizam kao svjetski pokret<br />
nikad se nije, niti se moæe zadovoljiti<br />
samo organiziranjem olimpijskih<br />
igara. Ideja olimpizma je plemenitija i<br />
uzviπenija, a ostvaruje se ponajprije,<br />
ako ne i iskljuËivo, putem <strong>olimpijskog</strong><br />
obrazovanja. Uloga naπe nacionalne<br />
olimpijske akademije u ostvarivanju<br />
tih ideja na podruËju Hrvatske vrlo je<br />
skromna. Iz dijela dokumenta pod<br />
nazivom Programsko i financijsko<br />
izvjeπÊe Hrvatskog <strong>olimpijskog</strong><br />
<strong>odbora</strong> za 2005. godinu koji se odnosi<br />
na Hrvatsku olimpijsku akademiju<br />
mogu se naslutiti njene aktivnosti.<br />
One su uglavnom ograniËene na<br />
organiziranje teËajeva za<br />
osposobljavanje i struËno<br />
usavrπavanje trenera.<br />
1 Viπe o Meappleunarodnoj olimpijskoj akademiji svakako<br />
pogledati: http://www.ioa.org.gr/<br />
2 Viπe informacija o “olimpijskom obrazovanju”<br />
njegovom znaËenje, filozofskom i ideoloπkom<br />
utemeljenju i primjeni u praksi preporuËam materijal<br />
prof. dr. Norberta Müllera, trenutno vodeÊeg Ëovjeka<br />
za olimpijsko obrazovanje u Meappleunarodnom<br />
olimpijskom odboru, koje je dostupno na internetskoj<br />
stranici:<br />
http://olympicstudies.uab.es/lectures/web/pdf/muller.pdf.<br />
Ljetni seminar u<br />
Olimpiji 2000. godine<br />
15
EUROPA I SPORT<br />
Tjelovjeæba<br />
i sport u<br />
NjemaËkoj<br />
Poslije Drugog svjetskog rata<br />
njemaËki je sport reorganiziran i<br />
razvijen je sustav koji postaje<br />
poznat kao njemaËki model sporta.<br />
Nakon ujedinjena IstoËne i Zapadne<br />
NjemaËke 1990. godine, gotovo sve<br />
djelatnosti u novoj su dræavi pretrpjele<br />
velike promjene, poËevπi od ekonomije<br />
preko politike, kulture pa sve do sporta.<br />
Sport je potpuno reorganiziran i u<br />
nekadaπnjih pet istoËnonjemaËkih<br />
saveznih jedinica u kojima je sustav<br />
sporta prije vrlo dobro funkcionirao. U<br />
NjemaËkoj svaka savezna jedinica uæiva<br />
potpunu autonomiju, posebno na<br />
podruËju socijalne politike, obrazovanja,<br />
kulture, politike, sportske znanosti i<br />
πkolskog sporta. Sport je u NjemaËkoj<br />
autonoman, a uloga dræave je sekundarna<br />
i bazira se na dobrovoljnoj pomoÊi.<br />
Nevladine sportske<br />
organizacije<br />
NjemaËki sportski savez, Deutscher<br />
Sportbund, tijelo je koje objedinjuje<br />
strukovne sportske saveze te koordinira i<br />
zastupa njihove interese. U NjemaËki<br />
sportski savez ujedinjeno je oko 87.000<br />
klubova u kojima djeluje viπe od 27<br />
milijuna sportaπa i sportskih djelatnika.<br />
Klubovi su s jedne strane ukljuËeni u<br />
razne sportske saveze na osnovi<br />
regionalne pripadnosti, a s druge su<br />
strane udruæeni u nacionalni sportski<br />
savez. Sportski su savezi orijentirani na<br />
struËnu problematiku matiËnog sporta, a<br />
nacionalni savezi zastupaju interese<br />
udruæenih sportskih saveza.<br />
NjemaËki sportski savez krovna je<br />
sportska organizacija koja okuplja 57<br />
nacionalnih sportskih saveza, 12 saveza s<br />
posebnim zadaÊama, πest saveza koji se<br />
bave sportskom znanoπÊu i edukacijom,<br />
dva saveza koja se bave promocijom<br />
Sport je u NjemaËkoj<br />
autonoman, a uloga<br />
dræave je sekundarna i<br />
bazira se na<br />
dobrovoljnoj pomoÊi.<br />
Savezne su jedinice<br />
2003. za sport izdvojile<br />
oko 185 milijuna eura,<br />
a zajedno s lokalnom<br />
samoupravom iznos<br />
doseæe 3 do 3,5 bilijuna<br />
eura godiπnje<br />
Piπe Saπa Ceraj<br />
sporta i 16 lokalnih saveza. Nacionalni<br />
olimpijski odbor (NOC) rukovodi<br />
olimpijskim pokretom u NjemaËkoj.<br />
Postoji æelja da se NjemaËki olimpijski<br />
odbor i NjemaËki sportski savez udruæe<br />
da bi sportski pokret u NjemaËkoj<br />
dodatno ojaËao.<br />
Vladine sportske<br />
organizacije<br />
Utjecaj dræave na sport, baπ kao i u<br />
podruËju kulture i obrazovanja, svodi se<br />
iskljuËivo na utjecaj kroz savezne<br />
jedinice. Za koordinaciju sportske<br />
16
politike saveznih jedinica zaduæeni su:<br />
savezno Ministarstvo unutarnjih poslova,<br />
Konferencija ministara sporta saveznih<br />
jedinica i NjemaËki sportski savez. Iako<br />
dræava nema obvezu potpomagati sport<br />
na saveznoj razini, ona to Ëini putem<br />
Ministarstva unutarnjih poslova koje<br />
financira vrhunski sport i sport<br />
invalidnih osoba.<br />
Financiranje sporta<br />
Financiranje sporta u NjemaËkoj<br />
bazira se na fondovima koji se pune iz<br />
dræavnog proraËuna, igara na sreÊu te<br />
javnih fondova saveznih jedinica i<br />
lokalne samouprave. Savezne jedinice i<br />
lokalna samouprava najviπe izdvajaju za<br />
sport u dræavi i to putem gradnje i<br />
odræavanja sportskih objekata. Tako su<br />
savezne jedinice 2003. izdvojile oko 185<br />
milijuna eura za sport, a zajedno s<br />
lokalnom samoupravom taj iznos doseæe<br />
3 do 3,5 bilijuna eura godiπnje (Izvor:<br />
Heinemann/Schubert).<br />
<strong>Olimpijski</strong> se centri financiraju dijelom<br />
iz dræavnog proraËuna, a dijelom iz<br />
privatnih fondova. Nacionalni sportski<br />
savezi na raspolaganju imaju oko 40<br />
nacionalnih i 200 saveznih centara za<br />
trening.<br />
U posljednjih nekoliko godina<br />
NjemaËka teæi poveÊanju broja sportskih<br />
gimnazija koje bi se specijalizirale<br />
iskljuËivo za jedan sport. Na polju<br />
antidopinga, NjemaËka ide ukorak s<br />
ostalim zemljama Europe te je u srpnju<br />
2002. godine osnovana NjemaËka<br />
antidoping agencija (NADO) koja se<br />
financira iz javnog i privatnog sektora, a<br />
zadaÊa joj je sistematska zaπtita<br />
njemaËkog sporta od dopinga.<br />
Pedeset posto Nijemaca<br />
bavi se sportom<br />
U rekreativni sport i Sport za sve<br />
ukljuËeno je mnogo sudionika, s oko<br />
87.000 klubova i 2,7 milijuna volontera.<br />
Vrhunski sport<br />
Vrhunski sport nije centralno<br />
organiziran, nego je dio cjeline koju Ëine<br />
nacionalni sportski savezi, NjemaËki<br />
sportski savez i NjemaËki olimpijski<br />
odbor. Savezno Ministarstvo unutarnjih<br />
poslova ukljuËeno je u financiranje<br />
vrhunskog sporta, dok su Organizacija za<br />
vrhunski sport i NjemaËki sportski savez<br />
zaduæeni za koordinaciju i promociju<br />
vrhunskog sporta. Smjernice za<br />
promociju i razvoj vrhunskog sporta i<br />
mladih sportaπa sadræane su u<br />
Nacionalnom programu vrhunskog<br />
sporta i razvoja mladih sportaπa koji je<br />
sastavio NjemaËki sportski savez.<br />
U NjemaËkoj postoji 20 olimpijskih<br />
centara za trening u kojima vrhunski<br />
sportaπi mogu vjeæbati, pristupiti<br />
sportsko medicinskom tretmanu, upisati<br />
teËaj za suce ili se savjetovati o<br />
buduÊnosti svoje sportske karijere.<br />
Biljeæi se porast interesa za trenere A<br />
kategorije, πto je i najviπe neakademsko<br />
zvanje u NjemaËkoj, a polaæe se na<br />
Akademiji za trenere NjemaËkog<br />
sportskog saveza. Nogometni,<br />
gimnastiËki i teniski nacionalni savezi<br />
najbrojniji su sportski savezi u koje je<br />
uËlanjeno viπe od 13 milijuna sportaπa,<br />
πto je otprilike 50 posto svih Nijemaca<br />
koji se bave nekim sportom. Sportski je<br />
pokret u saveznim jedinicama vrlo<br />
razliËit i dinamiËan, a tome u prilog<br />
govori i procjena o otprilike 200<br />
razliËitih tipova sporta koji se<br />
prakticiraju. Smjeπtena u samom srcu<br />
Europe, s najveÊim brojem stanovnika i<br />
najsnaænijim europskim gospodarstvom,<br />
moæemo pretpostaviti da Êe NjemaËka i<br />
u buduÊnosti zauzimati vaæno mjesto u<br />
sportu i zadræati epitet svjetske sportske<br />
velesile.<br />
17
UOlimpu smo veÊ pisali o porazno<br />
malom broju Hrvata koji se na bilo<br />
koji naËin bave πportskim<br />
aktivnostima. Tu Ëinjenicu zorno<br />
potvrappleuje i istraæivanje Europske komisije<br />
i njenog odjela za zaπtitu zdravlja i<br />
potroπaËa, prema kojem su Hrvati<br />
najdeblja europska nacija.<br />
Pozitivan odnos prema bavljenju<br />
πportom gradi se, kao i mnogo toga, u<br />
mladosti. Neprimjereni uvjeti obavljanja<br />
nastave tjelesne i zdravstvene kulture:<br />
loπe πportske dvorane, nedostatak<br />
svlaËionica, nedostatak opreme,<br />
nemoguÊnost koriπtenja πkolske dvorane<br />
izvan redovne πkolske satnice, pa i<br />
aktivnosti na otvorenom kada vrijeme nije<br />
prikladno jer dvorane uopÊe nema - sve to<br />
ne ide u prilog stvaranju pozitivnog<br />
odnosa prema πportu. Izvan velikih<br />
gradova, osim pokoje (Ëesto skupe)<br />
teretane i igraliπta lokalnog nogometnog<br />
kluba, Ëesto i nema prostora za<br />
rekreativno bavljenje πportom. Jedan od<br />
naËina kako se to pitanje moæe rijeπiti jest<br />
izgradnja kombiniranih πkolsko-πportskih<br />
dvorana, model koji je u nas poznat, ali<br />
svakako nedovoljno iskoriπten. Stoga<br />
nedavno otvaranje nove πkolsko-πportske<br />
dvorane u IvaniÊ Gradu, koja moæe sluæiti<br />
kao tipiËni primjer takvog objekta,<br />
svakako zasluæuje pozornost.<br />
©KOLSKO-SPORTSKE DVORANE<br />
IvaniÊ Grad<br />
OmoguÊiti djeci trening i ugodno vjeæbanje,<br />
trenerima prepoznavanje talentiranih, a ostalima<br />
uvjete za rekreaciju osnovno je πto dræava i lokalna<br />
zajednica mogu uËiniti<br />
Piπe<br />
mr. sc. Goran VojkoviÊ<br />
javne aktivnosti, jer dvorane PuËkog<br />
otvorenog uËiliπta imaju ograniËen<br />
kapacitet. Istodobno, lijepa i relativno<br />
nova osnovna πkola nije imala πportsku<br />
dvoranu. Dvorana je, istina, projektirana<br />
joπ 1984. godine, ali je prvo „ekonomska<br />
stabilizacija“ osamdesetih, pa onda<br />
poËetak rata sprijeËio realizaciju izvornog<br />
projekta. Kada se krenulo u novo<br />
projektiranje, cijeli sustav je zamiπljen na<br />
drukËiji naËin: zajedniËkim snagama,<br />
sufinanciranjem grada i æupanije sagraditi<br />
kombiniranu πkolsko-πportsku dvoranu<br />
koja Êe sluæiti kako za potrebe πkole, tako<br />
i za potrebe rekreativaca. Dvorana je brzo<br />
sagraappleena i prije nekoliko mjeseci<br />
otvorena. Smjeπtena je uza samu πkolu i s<br />
njom povezana hodnikom.<br />
Prostor boriliπta dvorane je 27x45<br />
metara, πto omoguÊava igranje rukometa,<br />
koπarke, tenisa, odbojke, badmintona,<br />
Tri boriliπta<br />
IvaniÊ Grad je jedan od rubnih gradova<br />
ZagrebaËke æupanije s oko 15.000<br />
stanovnika. Poznat je po ljeËiliπtu<br />
Naftalan i srediπte je hrvatske proizvodnje<br />
plina. Prihodi gradskog proraËuna se<br />
mogu smatrati pristojnim, tako da se i<br />
primjerena sredstava izdvajaju za<br />
aktivnosti brojnih πportskih druπtava.<br />
No, dugogodiπnji je problem bio<br />
nedostatak odgovarajuÊe gradske dvorane,<br />
ne samo za πportske, nego i za druge<br />
18
kao primjer<br />
stolnog tenisa i drugih sportova. PomoÊu<br />
posebnih razdjelnih stijena koje se<br />
elektromotorima spuπtaju sa stropa<br />
(dijelom od umjetne koæe, a u gornjem<br />
dijelu od mreæe), veliki se prostor dijeli u<br />
tri boriliπta veliËine koπarkaπkog igraliπta,<br />
15x27 metara. To omoguÊava ne samo<br />
podjelu boriliπta, nego i njegovo<br />
istodobno koriπtenje u trodijelnom reæimu<br />
rada - πkolske nastave, rekreacije i<br />
treninga, Ëime se iskoristivost prostora<br />
viπestruko poveÊava. Po obodu boriliπta<br />
su πvedske ljestve, motke, uæad za<br />
penjanje i druga ugraappleena oprema.<br />
Dvorana ima i gledaliπte sa 750 mjesta<br />
(sasvim primjereno veliËini grada), i to<br />
40 posto na fiksnim betonskim tribinama<br />
i 60 posto na teleskopskim, kao i neke<br />
zanimljive tehniËke detalje: koπarkaπki<br />
koπevi se spuπtaju pomoÊu elektromotora<br />
s krovne konstrukcije, rasvjeta je<br />
predviappleena za treninge, natjecanja i<br />
TV-prijenos, predviappleeni su i dodatni<br />
prostori - uglavnom, sve potrebno za<br />
kvalitetan rad.<br />
ZajedniËkim koriπtenjem bitno su<br />
smanjeni i troπkovi odræavanja dvorane -<br />
veÊina troπkova odræavanja nekretnine ne<br />
raste proporcionalno njenom koriπtenju, a<br />
nema ni problema koji se zimi javlja u<br />
veÊini klasiËnih πkolskih dvorana: nakon<br />
πto se dvorana vikendom ne grije, u<br />
ponedjeljak ju je gotovo nemoguÊe<br />
zagrijati.<br />
Samo 30 posto πkola ima<br />
dvoranu<br />
Dogovor o koriπtenju dvorane je zasad<br />
sljedeÊi: πkola je koristi radnim danom do<br />
16 sati (nastava je u jednoj smjeni), a<br />
kasniji termini radnim danom i svi<br />
vikendom su namijenjeni klubovima i<br />
skupinama rekreativaca. I klubovi i<br />
rekreativci plaÊaju najam, ali klubovima<br />
grad velikim dijelom namiruje troπkove.<br />
Prema informacijama dobivenim od<br />
gradskih vlasti, πkolsko-πportska dvorana<br />
u IvaniÊ Gradu pokazala se kvalitetnim i<br />
dobro pogoappleenim rjeπenjem. Moæda je<br />
vrijeme da se razmisli o tome da se u<br />
strateπkim dokumentima razvoja<br />
<strong>hrvatskog</strong> πporta viπe naglasi problem<br />
nedostatka πkolskih dvorana i predloæe<br />
ovakva rjeπenja. Naime, porazno je da u<br />
Hrvatskoj samo 30 posto πkola ima svoju<br />
dvoranu. Preciznih podataka o dvoranama<br />
za rekreativce nema, no situacija ni tu nije<br />
sjajna. Rjeπenje poput ivaniÊgradskog<br />
jedan je od naËina na koji se problem<br />
nedostatka dvorana moæe rjeπavati.<br />
Naravno, moæe se uvijek traæiti razlog<br />
“zaπto se ne moæe”, reÊi da su gradovi<br />
ZagrebaËke æupanije relativno bogati i<br />
pronaÊi joπ 100 razloga zaπto neπto ne<br />
napraviti… Uvijek je lakπe priËati nego<br />
sjesti pa zajedniËkim snagama opÊine,<br />
grada, æupanije i dræave sagraditi objekte<br />
koji Êe djecu maknuti s ulice, a<br />
zdravstvenim fondovima smanjivati<br />
troπkove za lijeËenje bolesti uzrokovanih<br />
fiziËkom neaktivnoπÊu.<br />
Ne zaboravimo, generacija koja danas<br />
ide u osnovnu πkolu za desetak godina<br />
moæe biti generacija olimpijaca.<br />
OmoguÊiti djeci trening i ugodno<br />
vjeæbanje, trenerima prepoznavanje<br />
talentiranih, a ostalima uvjete za<br />
rekreaciju zaista je osnovno πto dræava i<br />
lokalna zajednica mogu uËiniti.<br />
19
ÆENE I SPORT<br />
Ravnopravnost<br />
i obrazovanje<br />
Postoji velika volja<br />
MOO-a da se viπe æena<br />
privuËe u sportske<br />
organizacije i njihovu<br />
upravu. Naime, veÊina<br />
se æena nakon<br />
natjecateljske karijere<br />
negdje izgubi, kaæe<br />
predsjednica Komisije<br />
HOO-a za skrb o æenama<br />
u sportu Morana<br />
PalikoviÊ Gruden<br />
Piπe Ratko CvetniÊ<br />
OpÊenito o Komisiji<br />
Pojam “rodno osvijeπtene<br />
politike” zakotrljao se naπim<br />
medijima, prijeteÊi da se<br />
pretvori u joπ jednu javnu parolu koja<br />
Êe se ponavljati sve dok se ne<br />
zaboravi koji je sadræaj iza nje.<br />
Situacija pomalo podsjeÊa na vrijeme<br />
medijskog osvjeπtavanja æenskoga<br />
pitanja u nas i davni vapaj Igora<br />
MandiÊa iz doba polemike sa<br />
Slavenkom DrakuliÊ: “©to, zapravo,<br />
hoÊe te æene”. No, problemom æena<br />
u sportu danas se ozbiljno bave i<br />
najviπi sportski forumi, pa to na neki<br />
naËin postaje pitanje na kojem se<br />
provjerava spremnost zajednice za<br />
integrativne procese, ne samo kad je<br />
o sportu rijeË. Kako je u nas<br />
»lanica VijeÊa Hrvatskog<br />
<strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> i predsjednica<br />
Komisije HOO-a za skrb o æenama u<br />
sportu Morana PalikoviÊ Gruden<br />
smatra da æensko pitanje u sportu<br />
prije svega govori o gubitku<br />
kadrovskoga potencijala koji pogaapplea<br />
sportsko rukovoappleenje u najπirem<br />
smislu: “Problemom poloæaja æena<br />
bavim se veÊ petnaestak godina kroz<br />
nevladine organizacije i u politici, a u<br />
sportu to pitanje nije bilo otvoreno<br />
Komisija za skrb o æenama u sportu u sklopu HOO-a nije nimalo kasnila za istovrsnim<br />
inicijativama koje su se provodile u MOO-u. Paralelni slalom kroz kratku<br />
povijest skrbi o æenama u sportu pokazuje brze reakcije naπe krovne sportske<br />
udruge na zbivanja u MOO-u. Na kongresu MOO-a odræanom 1994. - upravo o<br />
stotoj obljetnici atenskih igara - donesene su preporuke na osnovi kojih se godinu<br />
kasnije osniva radna skupina Æene i sport, Ëija se savjetniËka funkcija na tome<br />
polju u travnju 2004. formalizira u status povjerenstva. Naπa Komisija osnovana<br />
je 1996. s Katicom Kajom Ileπ, proslavljenom rukometaπicom, kao prvom predsjednicom<br />
te osnovnim ciljem koji je formuliran kao “poticanje ravnopravnosti<br />
meappleu spolovima u sportu razliËitim oblicima djelovanja”, te programima koji Êe<br />
“poticati ukljuËivanje æena u upravljaËka tijela i u upravljanje sportom u HOO-u i<br />
njegovim Ëlanicama u omjeru od 30 %, u skladu s preporukom MOO-a”.<br />
sve donedavno. Postoji velika volja<br />
MOO-a da se tom problemu posveti<br />
viπe paænje, odnosno da se viπe æena<br />
privuËe u sportske organizacije i<br />
njihovu upravu, jer πto se tiËe samih<br />
natjecanja, broj æena je<br />
zadovoljavajuÊi. No, i u Hrvatskoj se<br />
dogaapplea da se veÊina æena nakon<br />
natjecateljske karijere negdje izgubi”.<br />
Malo pozitivizma<br />
Da bi se izbjegli gumeni kriteriji pri<br />
procjeni πto je u naπem sportu<br />
objektivno diskriminatorno, a πto se<br />
moæe ili æeli podvuÊi pod tu etiketu,<br />
Komisija je procijenila da malo<br />
pozitivizma neÊe biti na odmet.<br />
Sretna je okolnost da je Ëlanica<br />
Komisije Romana Caput Jogunica<br />
veÊ imala u pripremi projekt vezan<br />
uz sondiranje terena, a ona potpisuje<br />
i upitnik koji je nedavno razaslan<br />
nacionalnim savezima i sportskim<br />
zajednicama.<br />
“Rodno osvijeπtena politika je,<br />
najkraÊe reËeno, skup mjera kojima<br />
se unutar zajednice æeli potaknuti<br />
osvjeπÊivanje problema i donoπenje<br />
pozitivnih promjena. O tome se<br />
pojmu posljednjih desetak godina<br />
Ëesto raspravlja u okrilju Europske<br />
unije radi uspostave jednakosti æena i<br />
muπkaraca u svim aspektima javnog<br />
æivota - podruËju rada, u provedbi<br />
politike, obrazovanja, jednakih plaÊa,<br />
statusa i drugo...”, kaæe Romana<br />
Caput Jogunica.<br />
Krenuvπi u taj projekt Komisija se<br />
u programu za 2006. usmjerila na<br />
provedbu analize obrazovnog statusa<br />
hrvatskih perspektivnih sportaπica,<br />
odnosno njihovih interesa i stavova o<br />
obrazovanju i ravnopravnom statusu<br />
u hrvatskom sportu. Projekt Ëiji je<br />
puni naziv “Stavovi i interesi<br />
20
Romana Caput<br />
Jogunica<br />
Ana<br />
Srπen<br />
Gordana<br />
Borko<br />
Morana PalikoviÊ<br />
Gruden<br />
hrvatskih sportaπica o<br />
ravnopravnosti i obrazovanju” æeli s<br />
jedne strane provesti analizu, a s<br />
druge ponuditi nekoliko modela<br />
novog programa obrazovanja æena u<br />
sportu. Zaπto bi baπ politika<br />
obrazovanja bila lakmus na kojem<br />
Êe se ustanoviti razlozi za spomenuti<br />
odljev æena iz sporta Romana<br />
Caput Jogunica o tome kaæe:<br />
“Osnovno pitanje koje se veæe uz<br />
problematiku obrazovanja hrvatskih<br />
sportaπica jest: za koje nas uloge u<br />
druπtvu obrazuje i oblikuje<br />
cjelokupni odgojno-obrazovni<br />
sustav”.<br />
Naravno, odgovor se neÊe moÊi<br />
dobiti samo unutar Komisije ili<br />
HOO-a. Problem traæi suradnju s<br />
vladinim i nevladinim tijelima,<br />
zajedniËku bitku za prostor u<br />
medijima, te na taj naËin nudi<br />
nekoliko rjeπenja koja mogu<br />
pridonijeti i ravnopravnosti spolova<br />
u sportu. Ali prve korake trebat Êe<br />
uËiniti vlastitim snagama.<br />
Mreæa kao logistiËka i<br />
lobistiËka poluga<br />
Faza projekta od koje se mnogo<br />
oËekuje bilo je imenovanje<br />
koordinatorica u pojedinim<br />
nacionalnim te æupanijskim<br />
sportskim savezima. Ideja mreæe<br />
nije, naravno, patent Komisije: IV.<br />
svjetska konferencija æena u sportu,<br />
odræana proljetos u japanskome<br />
Kumamotu (www.iwg-gti.org),<br />
donijela je preporuku o uspostavi<br />
mreæe izmeappleu meappleunarodnih saveza<br />
da bi se razmijenile pouke i najbolje<br />
prakse u poboljπanju jednakosti<br />
spolova. <strong>Hrvatski</strong> su sport na tome<br />
skupu predstavljale Ëlanice Komisije<br />
Ana Srπen i Gordana Borko.<br />
GovoreÊi kako je proπla prva<br />
regrutacija za sastav hrvatske mreæe,<br />
tajnica Komisije Gordana Borko<br />
istiËe imena poput Mirne Rajle,<br />
Vlaste MaËek, vijeÊnice HOO-a<br />
Nade SenËar, Ivane BrkljaËiÊ…<br />
“Odziv je u æupanijskim<br />
zajednicama gotovo potpun, dok je u<br />
nacionalnim savezima manji, ali po<br />
sastavu vrlo jak jer odraæava cijelu<br />
strukturu æenske prisutnosti u sportu,<br />
od sportaπica i trenerica, do<br />
duænosnica sportskih saveza i<br />
HOO-a”, kaæe Gordana Borko.<br />
Od mreæe se u prvom stupnju<br />
oËekuje da prikupi podatke s terena,<br />
ali Êe njena funkcija nesumnjivo biti<br />
na pravoj provjeri kada se uspostavi<br />
komunikacija u oba smjera i kad<br />
projekt doapplee do faze u kojoj Êe se<br />
odrediti paket mjera, odnosno kad se<br />
krene u ispravljanje onoga πto je<br />
oznaËeno generatorom rodne<br />
neravnoteæe. Bit Êe to kritiËni<br />
trenutak ne samo πto se tiËe projekta<br />
nego i utjecaja Komisije, koja veÊ u<br />
sklopu ovoga projekta ima joπ<br />
nekoliko tema. Kad spominjemo<br />
nove obrazovne programe, treba<br />
navesti ciljanu skupinu sportaπica,<br />
one koje nemaju namjeru upisati<br />
studij, ali æele nakon karijere ostati u<br />
sportu na nekoj od rukovodeÊih<br />
pozicija - administrativnih,<br />
poduzetniËkih, novinarskih... - te<br />
specifiËne obrazovne programe koje<br />
bi podræali takvu ambiciju. »ini se<br />
da bi upravo to mogao biti put kojim<br />
bi se izgubljena legija vratila matici<br />
<strong>hrvatskog</strong>a sporta.<br />
21
ORGANIZACIJA EUROPSKOG STUDENTSKOG SPORTA<br />
Sport i studij<br />
mogu zajedno<br />
Moto krovne britanske<br />
organizacije za studentski sport -<br />
British Universities Sports<br />
Association (BUSA) glasi: "Najbolji<br />
studentski sportski program u Europi".<br />
Tko zaista ima najbolje sportske<br />
sveuËiliπne programe, organizaciju, tko<br />
je prepoznatljiv i priznat, moæemo reÊi<br />
tek kad predstavimo ostale organizacije<br />
studentskog sporta.<br />
Krovne europske organizacije<br />
studentskog sporta su Europski<br />
sveuËiliπni sportski savez - European<br />
University Sports Association (EUSA) i<br />
Europska mreæa akademskih sportskih<br />
saveza - European Network of Academic<br />
Sports Services (ENAS).<br />
Europski sveuËiliπni<br />
sportski savez<br />
EUSA je krovna europska organizacija<br />
nacionalnih sveuËiliπnih sportskih saveza<br />
koju je, 1999. u BeËu, osnovalo 25<br />
nacionalnih saveza. Srediπnji ured je u<br />
Zuerichu. <strong>Hrvatski</strong> sveuËiliπni πportski<br />
savez je jedna od 38 Ëlanica. Glavni<br />
ciljevi EUSA-e su razvoj kvalitetne<br />
komunikacije izmeappleu nacionalnih<br />
sveuËiliπnih sportskih saveza u sklopu<br />
koordinacije sportskih natjecanja,<br />
organizacija znanstveno-struËnih<br />
konferencija i redovnih seminara i/ili<br />
radionica, organizacija i nadzor priprema<br />
i provedbe masovnih sportskih priredbi<br />
te aktivnosti na sveuËiliπnoj i<br />
nacionalnoj razini. Promocija idejnih<br />
postavki sveuËiliπnog sporta u javnosti,<br />
suradnja s meappleunarodnom sveuËiliπnom<br />
sportskom organizacijom (FISU) i<br />
ostalim europskim sveuËiliπnim<br />
sportskim organizacijama su uobiËajene<br />
obaveze ove organizacije.<br />
Pod njenim se okriljem svake godine<br />
organiziraju europska sveuËiliπna<br />
natjecanja. Tijekom 2007. bit Êe odræana<br />
europska sveuËiliπna natjecanja u<br />
22<br />
Troπkovi studentskog<br />
sporta na helsinπkom<br />
SveuËiliπtu iznose 2,5<br />
milijuna eura godiπnje, a<br />
sveuËiliπna je misija<br />
usmjerena na promociju<br />
osjeÊaja zdravlja i<br />
zadovoljstva u<br />
sveuËiliπnoj zajednici<br />
Piπe Romana Caput-Jogunica<br />
stolnom tenisu (Ostrava, »eπka), odbojci<br />
na pijesku (Protaras, Cipar), rukometu<br />
(Lodz, Poljska), karateu (Beograd,<br />
Srbija), odbojci (Rijeka, Hrvatska),<br />
futsalu (Koper, Slovenija), koπarci<br />
(Æeneva, ©vicarska), nogometu (Rim,<br />
Italija), veslanju (Girona, ©panjolska),<br />
badmintonu (St. Petersburg, Rusija),<br />
ragbiju (Pariz, Francuska) i tenisu<br />
(Moskva, Rusija). Duh olimpizma,<br />
naglasak na fair play i moguÊnost<br />
sudjelovanja samo prethodno provjerenih<br />
i prijavljenih studenata-sportaπa putem<br />
njihovih nacionalnih sveuËiliπnih<br />
sportskih saveza neki su od osnovnih<br />
propisa EUSA-e.<br />
Europska mreæa<br />
akademskih sportskih<br />
saveza<br />
Za razliku od EUSA-e, Europska<br />
mreæa akademskih sportskih saveza,<br />
ENAS, polazi od pretpostavki da je<br />
sveuËiliπni sport razliËito strukturiran u<br />
svakoj europskoj zemlji te da, unatoË<br />
specifiËnostima organizacije i razliËitim<br />
pristupima, sve Ëlanice mreæe trebaju<br />
imati zajedniËke ciljeve: promicati<br />
sveuËiliπni sport kao prioritet i istodobno<br />
utjecati na unapreappleenje sporta za sve,<br />
ostvariti kvalitetnu komunikaciju s<br />
akademskim sportskim savezima,<br />
osigurati kvalitetnu izmjenu iskustava i<br />
ideja te osigurati prepoznatljivost i<br />
znaËenje rada akademskih sportskih<br />
saveza u Europi. Srediπte ENAS-a je u<br />
Baselu. Radi unapreappleenja statusa sporta<br />
na europskim sveuËiliπtima ENAS<br />
pomaæe svojim Ëlanicama u kreiranju<br />
politike kojom bi se sveuËiliπni sport<br />
tretirao kao integralna cjelina na<br />
sveuËiliπtu.<br />
I SveuËiliπte u Zagrebu je Ëlan<br />
ENAS-a koji okuplja 72 europska<br />
sveuËiliπta. Na posljednjoj ENAS-ovoj<br />
konferenciji u Mariboru nazoËnima se<br />
predstavilo i SveuËiliπte u Zagrebu, s<br />
temom "<strong>Hrvatski</strong> model sveuËiliπnog<br />
sporta" autora R. Caput-Jogunica,<br />
N. Zvonarek, H. SertiÊ i V. Jerolimov.<br />
ZakljuËci s te konferencije istiËu<br />
sveuËiliπni sport kao strateπki prioritet u<br />
promociji sporta za sve i potrebu<br />
kreiranja novih standarda, unapreappleenja<br />
sveuËiliπnog sporta u svim domenama, a<br />
osobito u dijelu kojim se moæe utjecati<br />
na aktivnost u sportu i uspjeπnost u<br />
zavrπetku studija sukladno bolognskom<br />
procesu... Mariborska rezolucija istiËe<br />
potrebu unapreappleenja sveuËiliπnih<br />
sportskih sluæbi te suradnju i izradu<br />
projekata radi koriπtenja europskih<br />
fondova (npr. PHARE, TEMPUS;<br />
CEEPUS) i ostalih projekata EU-a<br />
(Socrat, Leonardo...).<br />
Naæalost, na hrvatskim sveuËiliπtima<br />
studentski sport, s obzirom na<br />
nedovoljno novca, nema svoj brand, nije<br />
priznat kao jedan od prioriteta, nema
Pravnik<br />
Slaven BiliÊ<br />
Tapio Korjus<br />
Tanja Poutianen,<br />
studentica<br />
businessa<br />
strateπke planove... tako da provedivost<br />
spomenutih zakljuËaka ovisi o<br />
pojedincima na poloæajima i njihovim<br />
vizijama i interesima.<br />
Finski primjer<br />
Mogu li nam u kreiranju vizije i<br />
branda pomoÊi iskustva finskog<br />
sveuËiliπnog sporta i SveuËiliπta u<br />
Helsinkiju Finski studentski sport<br />
karakterizira visok standard sportske<br />
infrastrukture, uspjeπna organizacija<br />
brojnih sportskih meappleunarodnih priredbi,<br />
kvaliteta sportskih programa za sve<br />
dobne skupine, hvalevrijedni programi<br />
inkluzije u odgojno obrazovnim<br />
ustanovama i sportskim klubovima,<br />
senzibiliziranost za ravnopravnost æena u<br />
sportu i tradicija sportske kulture.<br />
Finska (5,2 milijuna stanovnika) ima<br />
52 ustanove visokog obrazovanja koje<br />
pohaapplea oko 300.000 studenata. "Fitness,<br />
zdravlje i uËenje kroz sport" moto je<br />
Finskog studentskog sportskog saveza<br />
(OLL), Finnish student sports federation.<br />
Prva nacionalna organizacija, Finnish<br />
Academic Sport Federation (SAUL)<br />
osnovana je 1924. godine, a 1971.<br />
mijenja naziv u Finski studentski<br />
sportski savez, odnosno nacionalni savez<br />
za studentski sport. Svrha Saveza je<br />
razvoj studentskog sporta i promicanja<br />
tjelesne aktivnosti studentske populacije.<br />
Okuplja 250.000 finskih studenata te<br />
suraappleuje s mnogobrojnim sportskim i<br />
zdravstvenim ustanovama (Finnish<br />
Student Health Services) i udrugama.<br />
Savez ima 34 Ëlanice - studentske<br />
sportske udruge i 120.000 studenata.<br />
U Finskoj je 30 posto studenata<br />
aktivnih u sportu, 60 posto predstavlja<br />
skupinu koja ima pozitivan stav prema<br />
sportu no ne sudjeluje redovito i 10<br />
posto studenata koji se sportom uopÊe ne<br />
bave. Srednja skupina je ujedno ciljana<br />
skupina. Finska studentska sportska<br />
organizacija je Ëlanica FISU-a i EUSA-e<br />
te suraappleuje s Nordijskom sportskom<br />
federacijom i studentskim sportskim<br />
organizacijama baltiËkih zemalja,<br />
osobito estonskom.<br />
Posebnost Finskog studentskog<br />
sportskog saveza je isticanje znaËenja<br />
redovnog tjelesnog vjeæbanja te<br />
promicanje tjelesnog vjeæbanja kao<br />
preduvjeta zdravlja i uspjeπnosti tijekom<br />
studiranja. SljedeÊa posebnost je<br />
unapreappleenje sportske infrastrukture za<br />
potrebe studenata. Nadalje, strateπki<br />
ciljevi su usmjereni na ukljuËivanje πto<br />
viπe studenata u odbore, komisije<br />
sportskih subjekata koje upravljaju,<br />
kreiraju i odluËuju o razvoju sporta.<br />
Finske obrazovne ustanove u suradnji<br />
s Finskim olimpijskim odborom i<br />
Finskom sportskom akademijom<br />
(OSUA) razradile su sustav koji<br />
vrhunskim sportaπima omoguÊuje<br />
usklaappleivanje uspjeπne karijere i<br />
studiranja. Finska sportska akademija sa<br />
svojim podruænicama i savjetnicima -<br />
mentorima s fakultetima ugovaraju<br />
potrebne pogodnosti te pomaæu<br />
sportaπima u organizaciji i pripremi<br />
ispita. Na primjer, Tanja Poutianen,<br />
finska skijaπica, studentica je businessa<br />
na SveuËiliπtu Rovaniemi u Laponiji.<br />
Kandidatura za zimsku<br />
Univerzijadu 2011.<br />
Troπkovi studentskog sporta na<br />
helsinπkom SveuËiliπtu iznose 2,5<br />
milijuna eura godiπnje. SveuËiliπna je<br />
misija usmjerena na promociju osjeÊaja<br />
zdravlja i zadovoljstva u sveuËiliπnoj<br />
zajednici. SveuËiliπni program sadræi oko<br />
80 razliËitih sportsko-rekreativnih<br />
sadræaja koji se provode u tri kampusa,<br />
svrstanih u sedam skupina: programi<br />
plesnih struktura i vjeæbanja uz glazbu,<br />
programi u sportskoj dvorani - sportske<br />
igre, borilaËki sportovi, programi na<br />
vanjskim sportskim terenima, plivanje,<br />
alpinistiËki programi - penjanje na zidu i<br />
drugi. Ti se programi, u kojima aktivno<br />
sudjeluje oko 15.000 studenata, mogu<br />
pohaappleati individualno, a moæe se raditi i<br />
u manjim homogenim grupama. Na<br />
poËetku akademske godine studenti<br />
izdvajaju 50 eura za sudjelovanje u<br />
sportsko-rekreativnim programima i<br />
struËnu poduku. Godine 1970. Finska je<br />
bila domaÊin Univerzijade u<br />
Rovaniemiju.<br />
Tapio Korjus, danas vrlo uspjeπan<br />
direktor Centra za trenere i promotor<br />
finskog sporta, zlatni bacaË koplja na OI<br />
u Seoulu 1988. i sudionik Univerzijade u<br />
Zagrebu 1987. godine, istiËe iskustvo<br />
sudjelovanja na svjetskim studentskim<br />
igrama kao vaænu fazu u svojoj karijeri<br />
koja je pridonijela i osvajanju olimpijske<br />
medalje. OËito, finski je studentski sport<br />
na zavidnoj razini i prepoznat je kao<br />
jedan od prioriteta Finske. Uostalom, na<br />
posljednjoj Univerzijadi u Izmiru 2005.<br />
godine Finska je sudjelovala s dosad<br />
najviπe natjecatelja, 88, ozbiljno se<br />
priprema za zimsku Univerzijadu u<br />
Torinu 2007. godine i istodobno<br />
priprema kandidaturu za zimsku<br />
Univerzijadu 2011. godine.<br />
Organizacija finskog studentskog<br />
sporta mogla bi posluæiti kao kvalitetan<br />
okviru u izradi strategije dosad<br />
marginaliziranog <strong>hrvatskog</strong> studentskog<br />
sporta.<br />
23
SPORTSKA TERMINOLOGIJA<br />
Univerzalno<br />
sredstvo<br />
komunikacije<br />
Jezik kao sredstvo<br />
komunikacije od<br />
univerzalne<br />
komunikacijske<br />
uloge do<br />
pogreπnog prijenosa<br />
znaËenja struËnih<br />
naziva<br />
Piπe Darija OmrËen<br />
Komunikacijska uloga πporta ima<br />
nekoliko razina. Prva je razina njegov<br />
univerzalni aspekt. ©port promiËe<br />
naËela ravnopravnosti, prijateljstva i<br />
suradnje. On je metafora za naporan rad, ali<br />
i uspjeh, za zdrav naËin æivota u kojem je<br />
znatna paænja posveÊena zdravoj prehrani,<br />
æivotu bez ovisnosti (o puπenju, alkoholu,<br />
drogama), skladu duha i tijela, teænji cilju.<br />
Pierre de Coubertin je obnovio olimpijske<br />
igre pod motom citius, altius, fortius (bræe,<br />
viπe, jaËe) i time je, ne samo za olimpijske<br />
igre, nego za πport u cijelosti, naveo<br />
obiljeæja koja Êe pred πportaπe, u kontekstu<br />
fair playa, kao cilj postaviti stalno<br />
stremljenje πto veÊem postignuÊu. Stoga<br />
πport postaje metaforom meappleusobnog<br />
uvaæavanja, ali i intenzivnog treninga,<br />
pomicanja dostignutih granica fiziËkih<br />
sposobnosti te ponekad metaforom<br />
astronomskih zarada. Imena poput, u<br />
danaπnje vrijeme, tenisaËa Rogera Federera,<br />
tenisaËica Venus i Serene Williams,<br />
skijaπica poput Janice KosteliÊ, nogometaπa<br />
poput Zinedinea Zidanea, a iz ne tako<br />
davnih dana imena poput sprintera i skakaËa<br />
Carl Lewis<br />
udalj Carla Lewisa, skakaËa s motkom<br />
Sergeja Bubke ili dugoprugaπa Hailea<br />
Gebrselassieja iz Etiopije izazivaju<br />
predodæbe koje su u pravilu povezane s<br />
postignuÊem, ljepotom, savrπenstvom,<br />
veseljem i slavom.<br />
Rumunjska gimnastiËarka Nadia<br />
Comaneci, koja je na <strong>Olimpijski</strong>m igrama<br />
1976. godine u Montrealu osvojila tri zlatne<br />
te jednu srebrnu i jednu bronËanu medalju i<br />
na kojima je za vjeæbu na dvovisinskim<br />
ruËama dobila do tada nedostiænu ocjenu 10<br />
simbol je savrπenstva i sklada. Ponekad su,<br />
meappleutim, predodæbe koje u svijesti ljudi<br />
izazivaju imena nekih πportaπa povezane s<br />
nedopuπtenim naËinima dolaæenja do<br />
uspjeha - Ben Johnson je na <strong>Olimpijski</strong>m<br />
igrama u Seoulu 1988. godine uπao u<br />
povijest πporta kao sinonim za ono<br />
negativno u πportu, a to je koriπtenje<br />
nedopuπtenih sredstava da bi se poveÊalo<br />
postignuÊe.<br />
Komercijalizacija<br />
©port prenosi jasne poruke koje mogu biti<br />
verbalizirane, vizualizirane - ili oboje. Iz<br />
ovoga slijedi druga razina komunikacijske<br />
uloge πporta, a to je ona vezana uz njegovu<br />
komercijalizaciju.<br />
Promidæbeni oglas tvrtke Samsung kojom<br />
oglaπava E800 slide phone (Time, 2004., 39)<br />
glasi - The beauty of movement, odnosno<br />
Ljepota pokreta. On prikazuje skakaËicu u<br />
vodu u figuri preklopnog skoka kojom se<br />
aludira na ljepotu i sklad rukovanja<br />
spomenutim mobilnim aparatom. Asocijacije<br />
koje izaziva navedeni promidæbeni oglas<br />
©port i ljepota. ©port i kvaliteta. Preko<br />
imena poznatih πportaπica i πportaπa tvrtke<br />
komuniciraju s potencijalnim potroπaËima.<br />
Tako je tenisaËica Steffi Graf, koja je od<br />
1990. do 1994. godine zaradila oko 39<br />
milijuna ameriËkih dolara, dobivala<br />
pozamaπne iznose za promociju proizvoda,<br />
od Opela, Barille (tjestenina), Wilsona<br />
(teniski reketi) te Adidasa (πportska odjeÊa).<br />
Tiger Woods, nenadmaπni igraË golfa,<br />
zaradio je 1999. godine 7,68 milijuna<br />
ameriËkih dolara od sponzorstava<br />
(www.cbs.sportsline.com, 2000.). Jedan<br />
drugi autor, Shank (2002., 369), kaæe da je<br />
Woodsova zarada u toj godini bila Ëak 40<br />
milijuna ameriËkih dolara - a zatim je<br />
produljio ugovor s Nikeom koji mu je<br />
isplatio 100 milijuna ameriËkih dolara od<br />
2000. do 2006. godine (Davies, 2000.,<br />
citirano kod Shaw i Amis, 2001.). Venus<br />
Williams je s Reebokom potpisala ugovor<br />
vrijedan 40 milijuna ameriËkih dolara -<br />
'najteæi' ugovor koji je ikada sklopljen s<br />
nekom πportaπicom.<br />
Zaπto se zovu<br />
onako kako se zovu<br />
TreÊa se komunikacijska razina odnosi na<br />
meappleusobnu komunikaciju struËnjaka koji<br />
rade u πportu, zatim samih πportaπica i<br />
πportaπa te osoba koje se πportskim<br />
aktivnostima ili pojedinim oblicima<br />
tjelovjeæbe bave rekreativno. RijeË je o<br />
poznavanju i razumijevanju pojedinih<br />
24
Steffi Graf<br />
struËnih naziva u πportu, odnosno njegove<br />
terminologije. Ako se neki pojmovi ne<br />
razumiju toËno, dakle ne razumije se njihov<br />
sadræaj, tada i komunikacija izmeappleu<br />
sudionika u komunikacijskom kanalu nije<br />
moguÊa, odnosno rezultira pogreπnim<br />
prijenosom informacija. S obzirom na to da<br />
je terminologija πporta vrlo πiroka, za<br />
ilustraciju Êe dostajati nekoliko primjera.<br />
Naziv bekend u tenisu tuappleica je u<br />
hrvatskome jeziku i podrijetlo mu je u<br />
engleskom. RijeË backhand kao naziv za<br />
jednu vrstu udarca reketom po loptici u<br />
tenisu dolazi od naziva back of the hand,<br />
πto je engleski naziv za nadlanicu. Kako pri<br />
udaranju loptice bekendom nadlanica,<br />
odnosno na engleskome back of the hand,<br />
gleda u smjeru nadolazeÊe loptice, to je<br />
razlog zbog kojega bekend zovemo<br />
bekendom. Deuce [dju:s], odnosno u<br />
hrvatskome izjednaËenje u igri/gemu (tenis)<br />
pri rezultatu 40 oba, dolazi od znaËenja<br />
koju rijeË ima u latinskome jeziku, a to je<br />
znaËenje dva. Naime, u latinskome jeziku<br />
akuzativ muπkog roda od duo - dva glasi<br />
duos. U francuskome deux znaËi dva, a rijeË<br />
ulazi u engleski jezik, takoappleer u znaËenju<br />
dva. Primjerice, karta broj dva u πpilu od 52<br />
karte na engleskome se jeziku naziva deuce.<br />
IzjednaËenje u igri dobiva u engleskome<br />
jeziku naziv deuce jer oba igraËa ili oba<br />
para imaju isti broj bodova i moraju postiÊi<br />
dva uzastopna boda da bi osvojili igru/gem.<br />
Popularno zvani horog u koπarci<br />
maapplearska je rijeË koja znaËi kuka ili udica.<br />
Taj se πut na koπ u hrvatskome jeziku<br />
Alan Kusuma<br />
opisuje kao πut izveden zamahom ispruæene<br />
ruke (…) s visokom putanjom iznad visokog<br />
protivnika koji je pokuπava sprijeËiti da uapplee<br />
u koπ (Kozlowski, 1998., 160), dok nazivi<br />
koji se koriste u engleskome (hook shot) i u<br />
njemaËkome jeziku (Hakenwurf) sadræe rijeË<br />
(hook, Haken-) koja znaËi kuka, tj. udica.<br />
Naziv hockey - u hrvatskom hokej - koji<br />
se nekada u engleskome jeziku pisao hockie<br />
najvjerojatnije dolazi od istoga korijena kao<br />
i engleska rijeË hook (udica) - rijeË je sliËna<br />
srednjonizozemskoj rijeËi hok u znaËenju<br />
kuka, udica, kut. U hokeju (na travi ili na<br />
ledu) igraËi koriste palicu za udaranje<br />
loptice (u hokeju na travi), odnosno paka (u<br />
hokeju na ledu) i to onim dijelom palice koji<br />
je savinut, odnosno koji je pod odreappleenim<br />
kutom, te stoga podsjeÊa na kuku, odnosno<br />
udicu - u odnosu na ostatak palice.<br />
Pogreπan prijenos<br />
struËnog naziva iz drugog<br />
jezika u hrvatski<br />
Postoje sluËajevi kada se znaËenje neke<br />
rijeËi ili struËnog naziva iz jednoga jezika<br />
pogreπno prenese u hrvatski. Primjer takvog<br />
pogreπnog prijenosa znaËenja su rijeËi<br />
dribling i gol linija. RijeË dribling dolazi iz<br />
engleskoga jezika od glagola to dribble koji<br />
znaËi voditi loptu. Tome je izrazu u<br />
hrvatskome jeziku u nogometnoj igri dodano<br />
znaËenje po kojem driblati znaËi vodeÊi<br />
loptu, vjeπto izvoditi varku loptom i tijelom<br />
kombinirajuÊi brze, kratke pokrete<br />
naizmjeniËno na jednu te na drugu stranu te<br />
tako proÊi protivnika koji je pokuπao<br />
onemoguÊiti napredovanje igraËa koji tu<br />
varku izvodi. Potonjeg znaËenja u<br />
engleskome znaËenju uopÊe nema.<br />
U koπarci, popularno zvana dupla lopta -<br />
navedeni se izraz u hrvatskome jeziku<br />
smatra kolokvijalnim, a standardni knjiæevni<br />
struËni naziv glasi dvostruko voappleenje - na<br />
engleskome se jeziku naziva double dribble,<br />
dakle, u doslovnome prijevodu, dvostruko<br />
voappleenje, kako glasi i standardni knjiæevni<br />
naziv u hrvatskome.<br />
U hrvatskome se u nogometu vrlo Ëesto<br />
Ëuje pojam gol linija i obje rijeËi koje tvore<br />
taj struËni naziv su tuappleice. Pojam je<br />
podrijetlom iz engleskoga jezika - goal line -<br />
i odnosi se na crtu/liniju vrata, odnosno<br />
popreËnu crtu/liniju igraliπta, primjerice,<br />
nogometnog. Dakle, prijevodni ekvivalent<br />
engleskoga naziva goal line u hrvatski jezik<br />
glasi popreËna crta/linija. Za usporedbu,<br />
prijevodni ekvivalent engleskoga naziva<br />
goal line u njemaËkome glasi Torlinie,<br />
dakle, doslovno crta/linija vrata.<br />
U Ëemu je problem U tome πto se u<br />
hrvatskome jeziku vrlo Ëesto pod pojmom<br />
gol linija misli na crtu od vratnice do<br />
vratnice vrata, odnosno gola. To je<br />
miπljenje, meappleutim, netoËno. Gol linija se<br />
zove gol linija jer je rijeË o crti/liniji na<br />
kojoj su vrata, odnosno gol (engleska rijeË<br />
goal znaËi inaËe cilj, a vrata su u nogometu<br />
ili primjerice u rukometu dobila ime goal jer<br />
je cilj igre ubaciti u njih loptu).<br />
Nije bagminton i nije<br />
opsajd!<br />
Badminton dobiva naziv po Badmintonu,<br />
sjediπtu vojvode od Beauforta u<br />
Gloucestershireu. Stoga su varijante ove<br />
rijeËi u hrvatskome, poput bagminton,<br />
begminton ili badmington, netoËne. RijeË<br />
opsajd ne postoji u hrvatskome jeziku. Ni u<br />
bilo kojem drugom, da ne bi bilo zabune.<br />
RijeË je, zapravo, o engleskome nazivu<br />
offside Ëiji toËan oblik, ako se rabi kao<br />
tuappleica u hrvatskome jeziku, glasi ofsajd.<br />
Opsajd je pogrjeπka poput one Mitsibushi<br />
umjesto Mitsubishi, infrakt umjesto infarkt,<br />
labaratorij umjesto laboratorij te pipti-pipti<br />
umjesto fifti-fifti. Naravno, kao πto je<br />
poznato, u hrvatskome jeziku postoji rijeË<br />
zaleapplee kao prijevodni ekvivalent engleskoga<br />
naziva offside, ali valja imati na umu da, ako<br />
se u hrvatskome jeziku rabi tuappleica ofsajd,<br />
onda njezin oblik nikako ne glasi opsajd.<br />
Literatura:<br />
1. Kozlowski, M. (1998). RjeËnik ameriËkih<br />
koπarkaπkih izraza i pojmova. (str. 160).<br />
Zagreb: <strong>Hrvatski</strong> koπarkaπki savez, Udruga<br />
hrvatskih koπarkaπkih trenera.<br />
2. Shank, M. D. (2002). Sports marketing. A<br />
strategic perspective. (str. 369). New Jersey:<br />
Prentice Hall.<br />
3. Shaw, S., & Amis, J. (2001). Image and<br />
investment: Sponsorship and women's sport.<br />
Journal of Sport Management, 15 (3), 219 -<br />
246.<br />
4. Time. (2004.), 16. 8. 2004., 39.<br />
5. www.cbs.sportsline.com/u/fans/celebrity/tiger/<br />
about/careerstats.html, 5. 10. 2000.<br />
25
SPORTSKA INFRASTRUKTURA<br />
Obveza prema Zemlji<br />
Principe odræivosti i zaπtite okoliπa sportom potpisali<br />
su svi nacionalni i meappleunarodni sportski savezi na<br />
XXV. OI u Barceloni. Zanimljivo, hrvatske upute o<br />
projektiranju, izgradnji i opremanju prostora za<br />
tjelesni odgoj u jaslicama, vrtiÊima, osnovnim i<br />
srednjim πkolama stare su 30 godina<br />
Sportske graappleevine su osnovna<br />
pretpostavka i najvidljiviji dio<br />
svake sportske aktivnosti.<br />
Lociranjem, tehnologijom izgradnje,<br />
upotrijebljenim materijalima te<br />
procesima djelovanja i koriπtenja, mogu<br />
postati uzroËnici zagaappleenja okoliπa.<br />
Principe odræivosti i zaπtite okoliπa<br />
sportom potpisali su svi nacionalni i<br />
meappleunarodni sportski savezi, pod<br />
nazivom “Obveza prema Zemlji”, na<br />
XXV. OI u Barceloni.<br />
Nalaæu, uz ostalo: briæljivo planiranje,<br />
projektiranje, izgradnju i gospodarenje<br />
sportskom infrastrukturom.<br />
Meappleunarodni olimpijski odbor<br />
svakom nacionalnom odboru nalaæe<br />
osnivanje (i aktivnost!) tijela koje se<br />
brine o zaπtiti okoliπa putem sportske<br />
infrastrukture. Tu brigu u HOO-u brine<br />
Komisija za sportsko graditeljstvo i<br />
okoliπ.<br />
Ciljevi zaπtite sportom i<br />
sportskim graappleevinama su<br />
zapravo opÊi: oËuvanje bioloπke<br />
raznolikosti, zaπtita ekosustava,<br />
unapreappleenje πireg prostornog<br />
konteksta sportske graappleevine,<br />
oËuvanje kvalitete krajolika i<br />
kulturoloπkog nasljeapplea,<br />
spreËavanje ili smanjenje<br />
zagaappleenja tla, vode i zraka i<br />
gospodarenje energijom i<br />
otpadom.<br />
Odræivost ili obzirnost je<br />
princip djelovanja u zaπtiti<br />
okoliπa. Pojmovi “zaπtita<br />
okoliπa” i “odræivost” pojavili su<br />
se veÊ 1972. godine u<br />
Stockholmu na sastanku UN-a<br />
kao pokuπaj izlaza iz duboke<br />
krize okoliπa. Odmah potom<br />
osnovani su Svjetsko<br />
Piπe Kreπimir Ivaniπ<br />
povjerenstvo za razvoj i okoliπ<br />
“Bruntland” i UNEP, Program UN-a za<br />
okoliπ.<br />
Globalna konferencija o okoliπu<br />
“Naπa zajedniËka buduÊnost” odræana je<br />
u Rio de Janeiru 1992., a 184 dræave<br />
potpisale su “Program 21”.<br />
Kriteriji<br />
Kriteriji odræivosti javnih sportskih<br />
dvorana su: jednostavna prilagodljivost<br />
raznolikim sportskim, kulturnim,<br />
estradnim i sliËnim zahtjevima uz brzu i<br />
kvalitetnu transformaciju boriliπta,<br />
gledaliπta i prateÊih funkcija;<br />
sposobnost podne obloge da trajno<br />
udovoljava raznim sportskim i drugim<br />
zahtjevima uz minimalne troπkove<br />
odræavanja; ugradnja “zdravih”<br />
materijala koji se mogu reciklirati - tzv.<br />
3 E: ekoloπki, ekonomski i estetski<br />
prihvatljivih; optimalna sigurnost i<br />
komfor gledatelja, natjecatelja, sudaca,<br />
organizatora, medija i VIP-a; minimalna<br />
povrπina gledaliπta kada nema priredbi<br />
te dovoljna nosivost podne obloge<br />
boriliπta na koju se postavlja<br />
teleskopsko ili sliËno provizorno<br />
gledaliπte.<br />
Primjer<br />
ZagrebaËki Dom sportova koji u<br />
velikoj, “Ledenoj” dvorani nudi<br />
rekreaciju, treninge i natjecanja u<br />
klizanju, rukometu, koπarci, tenisu itd.,<br />
joπ uvijek je najfleksibilniji sportski<br />
prostor u nas. Treninzi u gimnastici<br />
zbog trajnog fiksiranja sprava<br />
zahtijevaju posebnu dvoranu.<br />
Oprema<br />
Viπenamjenski programi zahtijevaju<br />
kvalitetne podne obloge, otporne na sve<br />
zahtjeve i sklopivo, telekopsko,<br />
preklopno ili demontaæno gledaliπte.<br />
U Domu sportova postava i skidanje<br />
parketnog poda na ledenu (ili betonsku)<br />
plohu traju 8x10 radnih sati. Bræe<br />
tehnologije postoje, a primijenit Êe se uz<br />
diktat zahtjeva i atrakciju cijene.<br />
Predviappleanje troπkova<br />
Programiranje, dakle odreappleivanje<br />
26
namjene, lokacije, kapaciteta i funkcije,<br />
moralo bi veÊ u poËetnoj fazi sadræavati<br />
“cost-benefit” analizu i predviappleanje<br />
troπkova pogona, oræavanja i koriπtenja,<br />
plaÊa osoblja, amortizacije, remonta,<br />
obnove tehnologije… u cijelom vijeku<br />
trajanja.<br />
ZagrebaËki Dom sportova se, uz<br />
prosjeËni godiπnji troπak od 11 milijuna<br />
kuna i uz optimalnu popunjenost<br />
svakodnevnim korisnicima (Ëak i<br />
predvorja!) mora dotirati s oko 40 posto<br />
novca. Ostalih 60 posto se prihoduje<br />
najamninom od sportskog i poslovnog<br />
prostora, prihodima od priredbi i<br />
reklama itd.<br />
Oko 50 posto ukupnih troπkova su<br />
plaÊe osoblja, πto je unutar svjetskog<br />
prosjeka za takvu vrstu graappleevina.<br />
Povijesni priruËnik<br />
Uz zakonima propisanu,<br />
dokumentacija za izgradnju sportskih<br />
graappleevina trebala bi sadræavati projektni<br />
program koji potpisuje odgovorna<br />
(i, pretpostavlja se, kompetentna osoba),<br />
ali i urbanistiËke, ekonomske i ekoloπke<br />
dokaze o realnosti namjene i kapaciteta<br />
te dokaze o kadrovskom i financijskom<br />
potencijalu investitora u optimalnom<br />
gospodarenju.<br />
Za kraj, kuriozitet. Autorima domaÊeg<br />
priruËnika “Normativi s uputama o<br />
programiranju, projektiranju, izgradnji i<br />
opremanju prostora za tjelesni odgoj u<br />
djeËjim jaslicama i vrtiÊima, osnovnim i<br />
srednjim πkolama” trebalo bi Ëestitati,<br />
jer je na snazi i dan-danas, 30 godina<br />
nakon donoπenja! Pitanje: ne misle li<br />
oni koji bi trebali pisati nove priruËnike<br />
- to im je, naime, zakonska obveza - da<br />
se neπto u 30 godina ipak promijenilo<br />
EU da i ne spominjemo…<br />
27
UDK 796/799(091) • CODEN: PHSPFG • ISSN 1330-948X<br />
GODINA 37 • BROJ 139 • PROSINAC 2006.<br />
Franjo BuËar u odori Hrvatskog sokola 1902. godine
OBLJETNICA: 140. godiπnjica roappleenja i 60. godiπnjica smrti Franje BuËara<br />
Otac <strong>hrvatskog</strong> sporta<br />
BuËar je bio nenadmaπan organizator i instruktor, uspjeπan rukovodilac, spretan<br />
propagator i plodan publicist. Ujedno, najzasluæniji je za osnivanje nekih<br />
strukovnih πportskih saveza i Hrvatskog πportskog saveza 1909. godine<br />
Piπe Zdenko JajËeviÊ<br />
Uz ime Franje BuËara najbolje pristaje epitet - otac <strong>hrvatskog</strong><br />
πporta. U temeljima hrvatske tjelovjeæbe,<br />
modernog πporta, olimpizma, sokolstva i brojnih<br />
drugih aktivnosti vezanih uz ovu djelatnost, stalno je prisutan<br />
lik marljivog i ingenioznog Franje BuËara.<br />
BuËar je roappleen 25. studenoga 1866. u Zagrebu. Maturirao<br />
je 1886. godine na KlasiËnoj gornjogradskoj gimnaziji, a<br />
diplomirao 1895. na filozofskom fakultetu - grupa povijest<br />
i zemljopis.<br />
2<br />
Franjo BuËar (leæi dolje) na Centralnom gimnastiËkom zavodu u Stockholmu 1893. godine<br />
Studij u Stockholmu<br />
U travnju 1892. BuËar se javio na natjeËaj za studij na<br />
Centralnom gimnastiËkom zavodu u Stockholmu, kojega je<br />
raspisao Odjel za bogoπtovlje i nastavu na inicijativu Izidora<br />
Krπnjavija, predstojnika tog odjela. BuËar se sjajno<br />
snaπao na tada najuglednijoj svjetskoj ustanovi za πkolovanje<br />
visokostruËnih kadrova za tjelesni odgoj i πport. Brzo je<br />
nauËio πvedski jezik i sklopio brojna poznanstva s tada<br />
uglednim europskim πportskim djelatnicima. Na poziv<br />
Krπnjavija, BuËar se morao prije zavrπetka studija vratiti u<br />
Zagreb. Odmah je prionuo organiziranju TeËaja za uËitelje<br />
gimnastike koji je zapoËeo radom 1. listopada 1894. godine.<br />
Za uspjeπan rad na organizaciji i provedbi TeËaja car<br />
Franjo Josip I. odlikovao je BuËara posebnom zlatnom medaljom.<br />
Godine 1897. proπirio je svoju diplomsku radnju i<br />
preveo je na njemaËki: Geschichte des Protestantismus in<br />
Kroatien. Iste je godine s tom temom poloæio doktorat na<br />
SveuËiliπtu u Grazu.<br />
PokretaË modernog πporta u Hrvatskoj<br />
Kao appleak osnovne i srednje πkole BuËar se bavio raznim<br />
πportskim granama. Klizao je na Maksimirskom jezeru,<br />
vjeæbao gimnastiku u Hrvatskom sokolu, plivao je i vozio<br />
bicikl. Bavio se i jahanjem, streljaπtvom, veslanjem i ribolovom.<br />
Za boravka u ©vedskoj BuËar je upoznato do tada<br />
njemu posve nepoznate πportove. ©portsko je znanje obogaÊivao<br />
posjetima europskim πportskim centrima i redovitim<br />
praÊenjem struËne literature. Kao aktivni natjecatelj<br />
BuËar je nastupao u πportskoj gimnastici, klizanju, skijanju<br />
i maËevanju. Postigao je samo jedan zapaæeniji rezultat:<br />
drugo mjesto u “strmoj voænji” na skijaπkom natjecanju u<br />
Pragu 1896. godine.<br />
Nakon upoznavanja s osnovnim pravilima i tehnikom<br />
igre, BuËar je i dalje radio na popularizaciji i daljnjem razvoju<br />
pojedinih πportskih grana. Bio je iznimno uporan u<br />
svladavanju otpora koji se javljao prilikom pojave πporta u<br />
jednoj u osnovi konzervativnoj sredini. BuËar je bio nenadmaπan<br />
organizator i instruktor, uspjeπan rukovodilac,<br />
spretan propagator i plodan<br />
publicist. Ujedno, najzasluæniji<br />
je za osnivanje nekih<br />
strukovnih πportskih saveza<br />
i Hrvatskog πportskog saveza<br />
1909. godine.<br />
Borba za unapreappleenje<br />
nastave tjelovjeæbe<br />
Dvije godine nakon zavrπetka<br />
TeËaja za uËitelje gimnastike,<br />
28. svibnja 1898.<br />
godine, osnovano je<br />
Druπtvo za tjelesni uzgoj.<br />
Ali, malo se toga promijenilo<br />
u nastavi tjelovjeæbe. Jedino<br />
je BuËar mukotrpnim<br />
radom ostvario male pomake.<br />
Tako je 1904. u sklopu<br />
Hrvatskog druπtva za unapreappleenje<br />
uzgoja osnovao<br />
Sekciju za promicanje tjelesnog<br />
uzgoja. Godine 1907.<br />
unutar Druπtva hrvatskih<br />
srednjoπkolskih profesora<br />
osnovan je <strong>Odbor</strong> za tjelesni<br />
odgoj i πkolsku higijenu. Jedan<br />
od uspjeha <strong>Odbor</strong>a bilo
Franjo BuËar na satu<br />
"pedagoπke gimnastike" na<br />
TeËaju za uËitelje gimnastike<br />
1894. godine<br />
je uvoappleenje obvezne nastave tjelesnog odgoja, dva sata tjedno,<br />
u srednje πkole. Druπtvo uËitelja gimnastike Hrvatske<br />
i Slavonije uputilo je 1909. predstavku vladi u kojoj se predlaæe<br />
uvoappleenje obvezne nastave za sve niæe i viπe muπke i<br />
æenske πkole, po dva sata tjedno, a u slobodno izvanπkolsko<br />
vrijeme appleacima treba osigurati sistematsko vjeæbanje i bavljenje<br />
πportom. Zahtijeva se i imenovanje stalnog πkolskog<br />
lijeËnika i Komisije za ispitivanje i osposobljavanje<br />
uËitelja gimnastike i uvoappleenje srednjoπkolske gimnastiËke<br />
sveËanosti za cijelu Hrvatsku. VeÊinu tih prijedloga vlada<br />
je prihvatila do 1914. godine. Sve do umirovljenja 1925.<br />
godine BuËar je radio kao profesor tjelovjeæbe na zagreba-<br />
Ëkim gimnazijama. I u mirovini je nastavio s intenzivnim<br />
radom na unapreappleivanju tjelesnog odgoja i πporta. Zasluæan<br />
je i za otvaranje Viπe πkole za tjelesni odgoj u Zagrebu, 26.<br />
oæujka 1941. godine.<br />
Djelatnost u Hrvatskom sokolu<br />
VeÊ kao 12-godiπnji djeËak BuËar je poËeo vjeæbati u zagrebaËkom<br />
Hrvatskom sokolu. Za studiranja u BeËu vjeæbao<br />
je u BeËkom sokolu (Sokol Vidensky). BoraveÊi u<br />
Karlovcu, u Pokupskom sokolu je obnaπao duænost tajnika<br />
i prednjaka. Kao predstavnik tog druπtva, 1891. godine boravio<br />
je u Pragu na Drugom svesokolskom sletu. Nakon<br />
studija u ©vedskoj, u zagrebaËkom Hrvatskom sokolu po-<br />
Ëeo je djelovati 1894. godine kao prednjak. Za tajnika tog<br />
druπtva izabran je 1896. Od 20. do 27. travnja 1902. godine<br />
BuËar je u Zagrebu organizirao TeËaj πvedske gimnastike<br />
za 17 uËitelja poljskog sokola. Na njegovu inicijativu,<br />
6. studenoga 1904. godine u Suπaku je osnovan Savez hrvatskih<br />
sokolskih druπtava. Na osnivaËkoj skupπtini Saveza<br />
slavenskog sokolstva, 1905. u Pragu, BuËar je izabran za<br />
Ëlana saveznog <strong>odbora</strong>. Za Ëlana Meappleunarodne gimnasti-<br />
Ëke federacije izabran je 1908. godine. Jedan je od najzasluænijih<br />
za organizaciju nastupa gimnastiËke reprezentacije<br />
Hrvatske na europskom prvenstvu u Torinu 1911. godine.<br />
Bio je i u stalnoj vezi s <strong>Hrvatski</strong>m sokolom u Chicagu,<br />
koji je osnovan 1896. godine.<br />
Djelatnost u olimpijskom pokretu<br />
U kolovozu 1894., dva mjeseca nakon osnivanja Meappleunarodnog<br />
<strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong>, Franjo BuËar je u Ëasopisu<br />
Gimnastika objavio vijest o velikom meappleunarodnom sastanku<br />
u svrhu uspostave olimpijskih igara. Za studiranja u<br />
Stockholmu i prilikom brojnih putovanja Europom BuËar<br />
je upoznao Ëlanove MOO-a, πvedskog Ëasnika Viktora Balcka,<br />
»eha Jiri-Gutha Jarkovskog i ruskog generala Alekseja<br />
Butowskog. Uz njihovu pomoÊ nastojao je uËlaniti Hrvatsku<br />
u MOO. U povodu 10. godiπnjice odræavanja I.<br />
olimpijskih igara u Ateni, GrËki olimpijski odbor je 1906.<br />
organizirao tzv. Meappleuigre. U æelji da na tim igrama sudjeluju<br />
i hrvatski πportaπi, BuËar je organizacijskom odboru<br />
poslao preliminarnu prijavu, ali zbog intervencije Maapplearskog<br />
<strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> hrvatski πportaπi nisu nastupili.<br />
Prilikom posjete Parizu 1908. BuËar je razgovarao s Pierreom<br />
de Coubertinom o moguÊem prijamu Hrvatske u MOO.<br />
Coubertin je predloæio da tada najorganiziranija hrvatska<br />
tjelovjeæbena organizacija uputi molbu za prijam. Molba<br />
Hrvatskog sokolskog saveza poslana je iste godine, ali nikada<br />
nije stavljena na dnevni red sjednice MOO-a. Na Bu-<br />
Ëarovu je inicijativu 14. prosinca 1919. osnovan Jugoslavenski<br />
olimpijski odbor, a on je izabran za prvog predsjednika.<br />
Ostale aktivnosti<br />
Na nekoliko meappleunarodnih skupova BuËar je priredio<br />
izloæbe s tematikom <strong>hrvatskog</strong> tjelesnog odgoja, πkolstva i<br />
higijene. Takve je izloæbe organizirao u Pragu, Innsbrucku,<br />
Budimpeπti, Stockholmu i Nürnbergu. Aktivni je Ëlan<br />
Druπtva za ureappleenje i poljepπanje PlitiviËkih jezera,<br />
Druπtva Hrvatskog zmaja i Druπtva ZagrepËana. Bio je<br />
strastveni skupljaË maraka, naljepnica i æigova. »lan je i<br />
Ëesto predsjednik πvedsko, dansko, poljsko, bugarsko, rusko,<br />
slovaËko-jugoslavenskih druπtava. Ostavio je iznimno<br />
bogatu korespondenciju s vaænim osobama europske kulture<br />
i πporta. Skupio je bogatu πportsku biblioteku koja je<br />
imala 4000 svezaka. Za gotovo 60 godina plodnog rada nagraappleen<br />
je brojnim domaÊim i stranim priznanjima, zahvalama,<br />
diplomama, medaljama, plaketama, spomen-znaËkama.<br />
Umro je u Zagrebu 26. prosinca 1946. godine.<br />
Literatura:<br />
1. Radan, Æ. (1966). Franjo BuËar i gimnastiËki i sportski<br />
pokret u Hrvatskoj. Zagreb: Magistarski rad.<br />
2. Radan, Æ. (1976). Olimpizam u krajevima Jugoslavije do<br />
1919. godine. Zagreb: Doktorska disertacija.<br />
3. Radan, Æ. (1981). Pregled historije tjelesnog vjeæbanja i<br />
sporta. Zagreb: ©kolska knjiga.<br />
3
SPORTSKE ORGANIZACIJE<br />
Sto godina H©K Concordia<br />
Sekcija hokejaπa na travi jedina je koja sve do danas nosi ime ovoga, za zagrebaËki<br />
i hrvatski πport izvanredno vaænog kolektiva<br />
Piπe Mirko PoldrugaÊ<br />
Prije 100 godina, 10. listopada 1906., u Zagrebu je<br />
odræana osnivaËka skupπtina Prvog srednjoπkolskog<br />
πportskog kluba Concordia. Skupina srednjoπkolaca<br />
okupila se toga dana u praonici rublja, u podrumu zgrade<br />
u danaπnjoj KlaiÊevoj ulici broj 12. i izabrala prvo klupsko<br />
rukovodstvo. Za predsjednika je izabran Ervin Rosmanith,<br />
a za blagajnika njegov brat Roman. Oruæar kluba<br />
postao je –uro KleonËiÊ. Vlasnik zgrade u kojoj je odræana<br />
skupπtina, Adalbert Rosmanith, bio je pokrovitelj<br />
kluba u kojem su s uspjehom nastupala tri njegova sina.<br />
On je klubu darovao prvu nogometnu loptu. Nogometna<br />
je sekcija trenirala dvaput tjedno na “Elipsi”, danaπnjem<br />
Srednjoπkolskom igraliπtu. Na godiπnjicu osnivanja kluba<br />
odigrana je utakmica s rezervnim sastavom HA©K-a (1-<br />
3). Iste godine odigran je dvoboj sa zagrebaËkom Olimpijom,<br />
klubom koji nije bio registriran, a nije imao ni upravu<br />
niti klupske prostorije. Nakon visokog poraza Olimpija<br />
se rasformirala, a nekoliko dobrih igraËa, na Ëelu s Milivojem<br />
SekuliÊem, preπlo je u redove Concordije. Uspjesi,<br />
ozbiljan rad i drugarstvo privukli su u klub uËitelja tjelovjeæbe<br />
Josipa Prikrila, πportske djelatnike Frana ©ukljea<br />
i Milivoja ZoriËiÊa, te mecene Aleksandra LovinËiÊa i<br />
Franju PeËeka. Potonji je klubu poklonio prve dresove. U<br />
djelovanju kluba sudjelovale su i vrijedne uËenice Erna<br />
Rosmanith, Zlata SekuliÊ i Paula Amπel.<br />
Nove sekcije<br />
Kada se 1908. ustalila nogometna sekcija, uprava kluba<br />
odluËila je osnovati lakoatletsku, maËevalaËku, biciklisti-<br />
Ëku, plivaËku, zimsko-sportsku i sekciju hokeja na travi.<br />
U prvo su vrijeme neki Ëlanovi nastupali u viπe sekcija.<br />
Tako su Milivoj SekuliÊ, Ico Kerhin, Krunoslav Cesarec,<br />
Natko BatiniÊ, Vilko Ebert, –uro KleonËiÊ i –uro Amπel<br />
bili podjednako dobri nogometaπi i atletiËari. Isti su igra-<br />
Ëi 30. kolovoza 1908. nastupili su za hokejaπki sastav<br />
Concordije u Samoboru, protiv domaÊeg ASK ©iπmiπa. U<br />
toj prvoj utakmici u hokeju na travi u nas, Concordia je<br />
pobijedila sa 4-0. AtletiËari Prvog srednjoπkolskog πportskog<br />
kluba Concordia s uspjehom nastupaju na prvim utrkama<br />
zagrebaËkim ulicama. Napretku atletske sekcije pridonio<br />
je –uro KulËar, koji je na studiju u Budimpeπti upoznao<br />
modernu atletiku.<br />
Na “Elipsi” su nogometaπi 7. svibnja 1910. odigrali prvu<br />
meappleunarodnu utakmicu. Pobijedio je Sturm iz Graza<br />
(4-2). Iste je godine, 28. rujna, uslijedio prvi susret s<br />
HA©K-om. Utakmica nije dovrπena jer je momËad<br />
HA©K-a, nezadovoljna suappleenjem, napustila igraliπte pri<br />
rezultatu 1-0 za Concordiju. Dana 17. rujna 1911. Concordia<br />
je na “Elipsi” svladala budimpeπtanski Magyar Tarasa<br />
Kör (5-0). Na toj je utakmici za klub prvi put zaigrao<br />
Artur DubravËiÊ. Na prvu turneju u inozemstvo krenuli su<br />
nogometaπi krajem travnja 1912. U BeËu su, kao prva nogometna<br />
momËad iz Hrvatske, odigrali dvije utakmice. S<br />
Wiener Sportklubom Südmark odigrali su neodluËno (4-<br />
4), a savladali su Sportklub Favorit (2-0).<br />
Concordia postaje πportski klub<br />
Na izvanrednoj skupπtini kluba 4. rujna 1912. promijenjen<br />
je naziv kluba u <strong>Hrvatski</strong> πportski klub Concordia.<br />
Srednjoπkolci viπe nisu smjeli nastupati za klub, a zabra-<br />
Hazenaπice H©K Concordie koje su nastupile kao Ëlanice<br />
reprezentacije na IV. æenskim svjetskim igrama u Londonu 1934.<br />
H©K Concordie dræavni prvaci 1931/32. godine. U sredini je<br />
trener Bogdan Cuvaj.<br />
4
Sekcija hokeja na travi H©K Concordia na igraliπtu u KranjËeviÊevoj ulici 1932. godine<br />
njeno je i daljnje treniranje i igranje na “Elipsi”. Nedostatak<br />
igraliπta prouzroËio je malu stagnaciju u radu kluba.<br />
Na zahtjev Maapplearskog nogometnog saveza za ukljuËivanje<br />
klubova iz Hrvatske u njegovo Ëlanstvo, H©K Concordia<br />
je odgovorila odigravanjem utakmice sa SK Slavija iz<br />
Praga. U to je vrijeme maapplearski savez bojkotirao sve<br />
Ëeπke klubove. Gostovanje Slavije pobudilo je golemo zanimanje<br />
u gradu, jer se radilo o ponajboljoj europskoj<br />
momËadi. Na igraliπtu u Tuπkancu, 28. lipnja 1913., gosti<br />
su svladali domaÊina (3-1), a sljedeÊeg dana bili su joπ<br />
efikasniji (8-1).<br />
Razne aktivnosti i brojno Ëlanstvo primorali su upravu<br />
da potraæi novi teren za trajni smjeπtaj kluba. PoËetkom<br />
1914. zapoËelo je niveliranje zemljiπta koje je dobiveno<br />
od gradskog poglavarstva u 10-godiπnji najam. To su bile<br />
livade izmeappleu Tratinske ceste, Svilane i zgrade Crvenog<br />
kriæa. Igraliπte je ograappleeno drvenom ogradom, a na zapadnoj<br />
strani postavljene su klupe za sjedenje. VeÊ 14. lipnja<br />
iste godine tu su odigrane utakmice drugog nogometnog<br />
prvenstva za Hrvatsku i Slavoniju. Za I. svjetskog rata na<br />
igraliπtu su podignute barake, a ograda i klupe su loæene<br />
tijekom oπtrih zima.<br />
Obnova igraliπta<br />
Nakon rata klub je ponovno zaposjeo igraliπte u rujnu<br />
1919. godine. Odmah je poËelo ureappleenje potpuno uniπtenog<br />
terena. Na zapadnoj strani podignute su klupe za 600<br />
ljudi i tribina s 1100 sjedala. IskljuËivo doprinosom Ëlanova<br />
kluba za 10 je godina izgraappleen, za tadaπnje prilike, jedan<br />
od najboljih stadiona u dræavi. Od 15 utakmica koje je<br />
nogometna reprezentacija izmeappleu dva svjetska rata igrala<br />
u Zagrebu, 11 ih je odigrano na igraliπtu H©K Concordia,<br />
tri na HA©K-ovom stadionu u Maksimiru, a jedna na igraliπtu<br />
Graappleanskog, na mjestu danaπnje zgrade Elektroprivrede<br />
u Vukovarskoj 37. Klupska kuÊica Concordije podignuta<br />
1921. godine postoji i danas i u njoj su smjeπteni<br />
klubovi ©portskog druπtva Zagreb.<br />
Najplodnije godine<br />
U ljetnim mjesecima 1922. Ëlan uprave –uro KulËar naruËio<br />
je iz Budimpeπte stol sa svim rekvizitima za stolni<br />
tenis. Stol je smjeπten u klupsku kuÊicu, gdje je prvi put u<br />
Zagrebu zaigrana ta πportska igra. U rujnu iste godine<br />
osnovana je sekcija za hazenu, koja je pod vodstvom trenera<br />
Bogdana Cuvaja osvojila naslov najboljih u zemlji<br />
1927., 1931. - 1934. i 1937. Sedam igraËica kluba sudjelovalo<br />
je u reprezentaciji Jugoslavije koja je na III. svjetskim<br />
æenskim igrama u Londonu 1934. osvojila prvo mjesto.<br />
Nastupile su Zlata TonkoviÊ-Cuvaj, Melita Lovren-<br />
ËiÊ, Marica Cimperman, Zdenka RadoviÊ-Kunπtek, Ivka<br />
TonkoviÊ, Ema GrπetiÊ i Nada Bobinski. Iz atletske sekcije<br />
poniklo je niz dræavnih prvaka i rekordera. To su bili<br />
viπestruki prvak Jugoslavije u skoku uvis i udalj i utrci<br />
110 m prepone Ivo BuratoviÊ, srednjoprugaπ Petar ButkoviÊ,<br />
dugoprugaπi Franjo PredaniÊ, Josip ©indelar i Josip<br />
Kotnik, preponaπi Janko Praunsperger i Boris HanæekoviÊ,<br />
bacaËi Veljko NaranËiÊ i Aleksa KovaËeviÊ i dr.<br />
SaËuvali ime<br />
NajveÊe uspjehe u meappleuratnom razdoblju nogometna je<br />
momËad ostvarila 1930. i 1932. osvajanjem prvenstva Jugoslavije.<br />
U istom razdoblju 17 je igraËa Concordije branilo<br />
boje dræavne reprezentacije. Najviπe nastupa za najbolju<br />
selekciju imali su Ivan BeloπeviÊ (11), Zvonko Jazbec<br />
(10) i Artur DubravËiÊ (9). Neumorni πportski djelatnik,<br />
nogometaπ Boris Praunsperger, uspjeπno je vodio<br />
plivaËku sekciju. UËitelji maËevanja u klubu bili su Francesco<br />
Tirelli, Karlo Blaha i Ottokar Schulz. Meappleu tenisa-<br />
Ëima isticali su se viπestruki dræavni prvaci Franjo PunËec<br />
i Franjo KukuljeviÊ. Hokejaπi na travi bili su aktivni na<br />
poËetku osnivanja Concordije, no zatim je njihovo djelovanje<br />
prestalo. Sekcija je obnovljena zahvaljujuÊi Feapplei<br />
Radoslavu i braÊi Miljenku i Zvonimiru Pfaffu 1932. godine.<br />
To je jedina sekcija koja sve do danas nosi ime ovoga,<br />
za zagrebaËki i hrvatski πport izvanredno vaænog<br />
πportskog kolektiva.<br />
Literatura:<br />
1. Cuvaj, B. (1977). H©K Concordia u Zagrebu 1906 - 1919.<br />
Povijest sporta, 31 (8) 2732 - 2746.<br />
2. Cuvaj, B. (1977). Nogometna sekcija H©K Concordie u<br />
Zagrebu 1919 - 1944. Povijest sporta, 32 (8) 2785 - 2804.<br />
5
Sportski grad: SAMOBOR<br />
Prva nastava tjelovjeæbe u Hrvatskoj<br />
Malo je gradova u Hrvatskoj koji se mogu pohvaliti tako bogatom i dugogodiπnjom<br />
tjelovjeæbenom i sportskom tradicijom poput Samobora<br />
Piπe Juro Horvat<br />
Samobor je smjeπten na istoËnim obroncima Samoborskog<br />
gorja, u dolini rjeËice Gradne. Na podruËju Samobora pronaappleeni<br />
su brojni arheoloπki nalazi iz kamenog, metalnog i<br />
rimskog doba. U srednjem vijeku podignute su utvrde u Samoboru,<br />
Lipovcu i OkiÊu. Poveljom kralja Bele IV. iz 1242. godine<br />
Samobor je dobio status "slobodnog kraljevskog trgoviπta"<br />
pa se ta godina raËuna kao sluæbena godina osnutka grada. Samobor<br />
je jedno od najstarijih i najprivlaËnijih izletiπta, udaljen<br />
dvadeset kilometara od Zagreba, a pet kilometara od granice s<br />
Republikom Slovenijom. Grad ima oko 15.000 stanovnika, a u<br />
okolici u stotinjak sela i naselja æivi joπ 20.000 stanovnika. Samobor<br />
pripada ZagrebaËkoj æupaniji.<br />
NoæiËkanje, svinkanje, kotaËenje<br />
©port u Samoboru ima dugu tradiciju, a poËeci mu seæu u daleku<br />
proπlost. U djelima Ivana Belostenca Gazophylacium iz<br />
1740. godine i Milana Langa, Samobor - narodni æivot i obiËaji,<br />
izdanim 1914., navode se brojne narodne igre: igre mjehurom,<br />
noæiËkanje, svinkanje, prasiËkanje, kotaËenje, plivanje,<br />
prstenak, hrvanje, konjaniπtvo, kuglanje, rinkanje, sanjkanje i<br />
dr. Meappleu najstarijim zapisima o pionirima samoborskog πporta<br />
nalazi se podatak o samoborskom lijeËniku Ignacu BiπÊanu koji<br />
se natjecao sa zagrebaËkim strijelcima 20. kolovoza 1839. godine.<br />
Neπto kasnije, kada joπ nitko nije slutio pojavu modernog<br />
πporta, PuËka πkola u Samoboru uvela je prva u Hrvatskoj<br />
"gombanje" kao obavezan predmet. O tomu je uËitelj Gustav<br />
HabjaniÊ dao dragocjene podatke u Ëlanku objavljenom u godiπnjem<br />
izvjeπÊu πkole, tiskanom 1864. godine. HabjaniÊ, meappleu<br />
ostalim, piπe "da gimnastika osobito vaæan upliv na duπevnu<br />
snagu imade".<br />
Hrvatsko planinarsko druπtvo iz Zagreba priredilo je svoj prvi<br />
druπtveni izlet na samoborski Oπtrc i Pleπivicu 17. svibnja<br />
1875. godine. »lan druπtva bio je i Franjo ©varc povjerenik<br />
HPD-a za Samobor. Dvadesetak dana kasnije, 4. srpnja, doπao<br />
je u Samobor na svoj prvi izlet i hodnu vjeæbu <strong>Hrvatski</strong> sokol<br />
iz Zagreba. Oni su poπli u Rude, uspeli se na Pljeπivicu, spustili<br />
se u Jastrebarsko i veËernjim se vlakom vratili u Zagreb.<br />
PoËeci biciklizma i tenisa<br />
Trojica mladiÊa, Erik Alexander, Mirko Bothe i Mirko<br />
KleπËiÊ u ljeto 1887. godine na velosipedima su se odvezli do<br />
Trsta, gdje ih je srdaËno primio tamoπnji Veloce Club Triestino.<br />
Tri godine kasnije posjetili su i Veneciju. Jedan od trojice<br />
hrabrih vozaËa, kasnije samoborski ljekarnik Mirko KleπËiÊ,<br />
pokrenuo je 4. kolovoza 1893. osnivanje BiciklistiËkog druπtva<br />
Samobor.<br />
Nika Fleis<br />
Gradski stadion<br />
Samobor<br />
Prvi πportski<br />
objekt u Samoboru,<br />
tenisko igraliπte,<br />
izgraappleeno je 1890.<br />
godine. Sagradio ga<br />
je grof Maks Montecuccoli<br />
na svom posjedu<br />
Zidanica u Taborcu.<br />
Na tom se<br />
igraliπtu okupljala<br />
aristokracija iz bliæe<br />
i dalje okolice Samobora.<br />
Zaslugom<br />
prof. dr. Franje Bu-<br />
Ëara, Ëiji je brat æivio<br />
u Samoboru, tenis<br />
se poËeo igrati i<br />
u graappleanskim kru-<br />
6
govima. BuËar je 1894. u dvoriπtu kuÊe<br />
Marka Bahovca, na danaπnjem Trgu kralja<br />
Tomislava 6, uredio tenisko igraliπte.<br />
TreÊe igraliπte ureappleeno je na VugrinπÊaku<br />
1899. godine.<br />
Samoborske sportske igre<br />
Prva πportska dvorana u Samoboru bila<br />
je kuglana koja je izgraappleena uz gostionicu<br />
Stjepana Fresla u danaπnjoj PerkovËevoj<br />
ulici 15. Prodorom modernog πporta u Samoboru<br />
je 1903. osnovan Akademski<br />
πportski klub ©iπmiπ. U njemu se njegovala<br />
atletika, plivanje, maËevanje, hokej na<br />
travi, tenis, biciklizam, nogomet, skijanje<br />
i sanjkanje. Taj je klub 30. kolovoza<br />
1908. priredio Samoborske sportske igre.<br />
Tom prigodom odigrana je prva utakmica<br />
u hokeju na travi u nas izmeappleu A©K<br />
©iπmiπ i H©K Concordia. Istog dana u Samoboru<br />
je odigrana i prva nogometna utakmica<br />
izmeappleu dvije momËadi HA©K-a.<br />
Klupsko prvenstvo u trËanju na 1800 m<br />
prireappleeno je 30. kolovoza 1909. od<br />
raskrπÊa ©midhenove i TopliÊke ulice do<br />
©midhenovog kupaliπta. U nedjelju 30. srpnja<br />
1911. prireappleen je plivaËki miting na<br />
Hidropatskom kupaliπtu. Na tom je bazenu<br />
3. kolovoza 1919. odigrana vaterpolska<br />
utakmica izmeappleu ekipa novoosnovanog<br />
H©K OkiÊ i H©K Concordia.<br />
Tenisko igraliπte u dvoriπtu kuÊe obitelji Bahovac 1900. godine<br />
Samoborske πportske igre 1908. godine<br />
Samoborski sportski savez<br />
Danas je u Samoborski πportski savez<br />
udruæeno 49 πportskih organizacija iz 20<br />
πportskih grana, a registrirano je oko<br />
2500 aktivnih πportaπa. ©portske programe<br />
realizira oko 300 trenera, sudaca i delegata<br />
na 20 πportskih objekata. Samoborski<br />
πportaπi i klubovi svojim su rezultatima<br />
na nacionalnim prvenstvima u<br />
viπe πportova u samom vrhu, a postignuto<br />
je i nekoliko meappleunarodno vrijednih rezultata. Karate klub<br />
Samobor je devet puta osvojio ekipno dræavno prvenstvo<br />
(1992., 1993., 1994., 2000., 2001., 2002., 2003., 2004. i 2005.<br />
godine), 1992. je osvojio Ëetvrto, a 1993. treÊe mjesto na klupskom<br />
prvenstvu Europe. Nogometaπi NK Samobor su u sezoni<br />
1996./1997. bili prvaci I. B hrvatske nogometne lige pa su u sezoni<br />
1997./1998. nastupali u I. hrvatskoj nogometnoj ligi. Æenski<br />
rukometni klub Samoborka Silex je u sezoni 1996./1997.<br />
osvojio Ëetvrto mjesto u I. hrvatskoj rukometnoj ligi i plasirao<br />
se u Kup EHF-a.<br />
Uspjesi u individualnim sportovima<br />
Na Europskom prvenstvu u karateu 1994. godine, Goran RomiÊ<br />
se u polusrednjoj kategoriji plasirao na Ëetvrto mjesto. Na<br />
Svjetskom juniorskom kupu 2003. godine Davor Cipek je u<br />
apsolutnoj kategoriji osvojio prvo mjesto, a iste godine Maja<br />
JankoviÊ je na Svjetskom juniorskom prvenstvu u kategoriji +<br />
60 bila treÊa. Meappleunarodno vrijedne rezultate postigli su i karataπi<br />
Davor Mrzak, Dario SvetiÊ i Vjekoslav ©kreb. Skijaπica<br />
Nika Fliss je osvojila 8. mjesto u slalomu na Svjetskom prvenstvu<br />
2003. godine. Vaæno je istaknuti da su Nika Fleiss i Davor<br />
Olivari nastupili na Zimskim olimpijskim igrama u Torinu<br />
2006. godine. TenisaË Antonio ©anËiÊ se na Otvorenom prvenstvu<br />
Australije 2006. plasirao u osminu finala u kategoriji juniori<br />
- parovi. U Samoboru postoje i perspektivni juniori koji nastupaju<br />
za nacionalne selekcije u karateu, tenisu, moto-krosu,<br />
judu, orijentacijskom trËanju, skijanju, brdskom biciklizmu, gimnastici<br />
i πportskom plesu.<br />
Sportski objekti<br />
Sportski centar NK Samobor obuhvaÊa nogometni stadion B<br />
kategorije, atletsku stazu, gledaliπte za 5000 ljudi, pomoÊno nogometno<br />
igraliπte i jedno igraliπte s umjetnom travom. Gradska<br />
πportska dvorana pri Osnovnoj πkoli Bogumil Toni ima igraliπte<br />
za rukomet i koπarku te gledaliπte s 1200 sjedeÊih mjesta. Uz<br />
dvoranu su dva teniska igraliπta. Uz veliku dvoranu izgraappleena<br />
je dvorana za borilaËke πportove, mala dvorana i πportska ambulanta.<br />
Tereni Teniskog kluba Samobor 1890 imaju osam zemljanih<br />
terena, a na dva igraliπta moguÊe je igrati u veËernjim<br />
satima. Postoji i jedno natkriveno igraliπte. U izgradnji je trodijelna<br />
πportska dvorana, s dvoranom za fitnes i borilaËke sportove,<br />
koja bi trebala biti dovrπena do jeseni 2007. godine. Namijenjena<br />
je prije svega srednjoπkolskoj mladeæi.<br />
Literatura:<br />
1. Sudnik, I. (1987). Povijest sporta u Samoboru. Samobor: Samoborski<br />
muzej.<br />
2. Horvat, J. (2000). Samoborski πport 1740. - 2000. Samobor:<br />
Samoborski πportski savez.<br />
3. Horvat, J. (2005). ©portski almanah ZagrebaËke æupanije.<br />
Samobor: Samoborski πportski savez.<br />
7
SVJETSKI SPORTA©I HRVATSKOG PORIJEKLA<br />
Miroslav -<br />
Fritzie ÆiviÊ -<br />
profesionalni<br />
svjetski prvak<br />
u boksu<br />
U 18-godiπnjoj profesionalnoj karijeri ÆiviÊ<br />
je imao 230 borbi. Zabiljeæio je 80 pobjeda<br />
nokautom, 74 puta pobijedio je na bodove,<br />
izgubio je 61 borbu, a 10 je zavrπilo bez<br />
pobjednika. Jednu od najveÊih pobjeda<br />
ostvario je 12. srpnja 1943. kada je pobijedio<br />
Jakea La Mottu, svjetskog prvaka u srednjoj<br />
kategoriji<br />
Piπe Zvonko BuπiÊ<br />
Miroslav - Fritzie ÆiviÊ<br />
1940. godine<br />
Miroslav - Fritzie ÆiviÊ roappleen je 8. svibnja 1913. u<br />
Pittsburghu (Pennsylvania, SAD). Njegovi roditelji<br />
bili su porijeklom iz Like. Imao je Ëetvero braÊe i svi<br />
su bili boksaËi. Brat Jack nastupao je u lakoj kategoriji (1919.<br />
- 1929.), a Pete u bantamu (1919. - 1929.). Oba brata su bila<br />
ameriËki olimpijci. Brat Eddie je nastupao u lakoj kategoriji<br />
(1932. - 1940.), a Joe u srednjoj kategoriji (1918. - 1922.).<br />
Najbolji i najuspjeπniji bio je Miroslav - Frietzie, koji je kao<br />
profesionalni boksaË nastupao punih 18 godina (1931. -<br />
1949.). U amaterskoj konkurenciji imao je tridesetak borbi, a<br />
bio je i prvak Pittsburgha u perolakoj i lakoj kategoriji. Obitelj<br />
ÆiviÊ æivjela je u gradu Lawrencevilleu gdje su braÊa Pete i<br />
Jack radili u ËeliËani. Izmeappleu rada u ËeliËani i nastupa u ringu,<br />
Miroslav - Fritzie ÆiviÊ se odluËio za drugo, prije svega<br />
zbog moguÊnosti veÊe zarade. Za prvu profesionalnu pobjedu<br />
isplaÊeno mu je 2500 dolara<br />
Izvanredno uspjeπna karijera<br />
Prvi profesionalni boksaËki susret ÆiviÊ je imao 5. studenoga<br />
1931. s Alom Rettingerom u Pittsburghu. Pobijedio je tehniËkim<br />
nokautom u prvoj rudi. Novac zaraappleen od profesionalnog<br />
boksa promijenio je æivot obitelji ÆiviÊ, a kasnije i obitelji<br />
koju je osnovao Miroslav. U dugogodiπnjoj karijeri imao<br />
je samo dva menadæera. Luke Camey i Louis Stokan zasluæni<br />
su za njegovu iznimno uspjeπnu karijeru.<br />
U profesionalnoj karijeri imao je 230 borbi. Zabiljeæio je 80<br />
pobjeda nokautom, a 74 puta pobijedio je na bodove. Izgubio<br />
je 61 borbu, a 10 je zavrπilo bez pobjednika. Pet borbi su bile<br />
Sportski centar u Ogulinu<br />
eksibicijske. U borbama u kojima je poraæen Ëetiri puta je<br />
izgubio nokautom. Jednu od najveÊih pobjeda ostvario je 12.<br />
srpnja 1943. u Pittsburghu kada je pobijedio Jakea La Mottu,<br />
svjetskog prvaka u srednjoj kategoriji. Dvaput je izgubio od<br />
znamenitog Raya Sugara Robinsona. Posljednju borbu imao je<br />
17. sijeËnja 1949. u Augusti, gdje je pobijedio Eddija Stela u<br />
10 rundi na bodove.<br />
Prvak svijeta u velter kategoriji<br />
Prvak svijeta u velter kategoriji postao je 4. listopada 1940.<br />
Dotadaπnji svjetski prvak Henry Armstrong obeÊao je da Êe se<br />
susresti s pobjednikom meËa izmeappleu ÆiviÊa i Sammya Angotta.<br />
Kada je ÆiviÊ pobijedio, odluËeno je da se borba za svjetskog<br />
prvaka u 15 rundi odræi u Medison Square Gardenu, u<br />
New Yorku. Tamnoputi Armstrog je do tada imao 147 pobjeda,<br />
od toga 98 nokautom, a 47 na bodove. Bio je poraæen samo<br />
u 17 borbi. Dvorana je bila ispunjena do posljednjeg mjesta,<br />
a doπlo je mnogo Hrvata i iz udaljenih ameriËkih gradova.<br />
Poznat kao beskompromisan borac ÆiviÊ je osvojio publiku<br />
hrabroπÊu, tehnikom i snaænim udarcima. Diktirao je oπtar<br />
tempo i dobro se kretao, a njegov protivnik je uzvraÊao istom<br />
mjerom. Tijekom meËa ÆiviÊ je bio sve bolji i Armstrong je<br />
kraj borbe doËekao potpuno iscrpljen. Suci su pobjedu jednoglasno<br />
dodijelili ÆiviÊu. Borbu je prenosio radio.<br />
Prvu obranu naslova svjetskog prvaka imao je veÊ 15. studenoga<br />
1940., kada je pobijedio izazivaËa, Amerikanca Ala<br />
Davisa. ÆiviÊev je suparnik diskvalificiran u drugoj rundi<br />
zbog udaraca u zabranjene dijelove tijela. Davis je kasnije<br />
odlukom boksaËke komisije savezne dræave New York diskvalificiran<br />
doæivotno. U uzvratu ÆiviÊ je 17. sijeËnja 1941.<br />
8
Susret izmeappleu Henry Armstronga i Miroslava - Fritzie ÆiviÊa 4. listopada 1940.<br />
za naslov profesionalnog prvaka svijeta u velter kategoriji<br />
ponovo pobijedio Henrya Armstronga. U 12. rundi pogoappleen<br />
kroπeom u bradu, Armstrong je bio u nokdaunu, a kako se nije<br />
podigao, bio je to klasiËni nokaut.<br />
Gubitak svjetske titule<br />
Kad je osvojio naslov svjetskog prvaka u velter kategoriji,<br />
ÆiviÊ je od 17. oæujka do 14. srpnja 1941. godine imao Ëak sedam<br />
borbi, πto je neuobiËajeno mnogo za profesionalni boks.<br />
Zabiljeæio je πest pobjeda i jedan poraz. Samo 15 dana nakon<br />
πto je, 14. srpnja 1941., pobijedio Johnyja Barbaru u 12 rundi<br />
na bodove, branio je naslov svjetskog prvaka. Dana 29. srpnja<br />
1941. odræana je borba izmeappleu ÆiviÊa i izazivaËa Fredija Cochranea.<br />
ÆiviÊ je izgubio na bodove u 15 rundi. KomentirajuÊi<br />
dvoboj, tisak je isticao velik broj ÆiviÊevih borbi u kratkom<br />
vremenu. Godinu kasnije, 10. rujna 1942. u prijateljskom susretu,<br />
ÆiviÊ je pobijedio Cochranea u 10 rundi na bodove.<br />
BraÊa Jack, Eddie, Pete, Miroslav - Fritzie i Joe ÆiviÊ<br />
Teslina potpora<br />
Prije uzvrata s Henryjem Armstrongom za naslov svjetskog<br />
prvaka, hrvatski je znanstvenik Nikola Tesla u telefonskom<br />
razgovoru ohrabrio ÆiviÊa rijeËima: “Sruπit Êeπ ga sinko, nokautom”.<br />
I doista, malo nakon toga Armstrong se ni drugi put<br />
nije proslavio u borbi sa ÆiviÊem. DajuÊi izjavu nakon dvoboja,<br />
ÆiviÊ je zapoËeo: “Pozdrav mama, pozdrav graappleani Pittsburgha,<br />
pozdrav Tesla”. Iako je Tesla veÊ od 1936. æivio vrlo<br />
povuËeno, ipak je dan nakon dvoboja pozvao ÆiviÊa u hotel<br />
New Yorker gdje je njemu u Ëast priredio sveËani ruËak. Za<br />
ruËka je Tesla razgovarao sa ÆiviÊem, njegovim trenerima i<br />
braÊom. Zanimao se za detalje borbe, je li ÆiviÊ moæda ozlijeappleen<br />
i sliËno.<br />
Boxing´s hall of fame u New Yorku<br />
U jedinstvenom boksaËkom muzeju na πest katova iznad<br />
bjesomuËne prometne guæve New Yorka, u tiπini æive oni koji<br />
su obiljeæavali boksaËku epohu. Rukavice, otisci πaka i statue<br />
boksaËkih velikana bore se protiv zaborava. Ovdje svoj<br />
kutak ima i Miroslav - Fritzie ÆiviÊ. Nakon povlaËenja iz ringa<br />
ÆiviÊ je bio vlasnik πportskog stadiona u Pittsburghu, bavio<br />
se prodajom vina, prodavao je nakit, liËio kuÊe i proizvodio<br />
kotlove. Nakon fantastiËne πportske karijere, marljivo radeÊi,<br />
æivio je mirnim obiteljskim æivotom. Njegov sin Fritzie bio je<br />
vlasnik restorana u Connecticutu. Drugi sin Charley prodavao<br />
je kozmetiËke i farmaceutske<br />
proizvode, a kÊi Janis<br />
bila je nastavnica. U<br />
biografiji ovog skromnog<br />
Ëovjeka ne nalazimo ni jedan<br />
negativan postupak.<br />
Skrhan boleπÊu umro je<br />
16. svibnja 1984. u Pittsburghu.<br />
Literatura:<br />
1. BuπiÊ, Z. (2002.). ©ampioni<br />
<strong>hrvatskog</strong> i svjetskog<br />
boksa 1719. -<br />
1998. Zagreb: <strong>Hrvatski</strong><br />
πportski muzej.<br />
2. Fleischer, N. (1998.). A<br />
pictorial history of<br />
Boxing. New York.<br />
Hamlyn.<br />
9
SPORTSKA MUZEOLOGIJA<br />
Neprocjenjiva ostavπtina<br />
Borisa BakraËa<br />
Za 27 godina provedenih u MOO-u, BakraË je uspjeπno suraappleivao s trojicom predsjednika:<br />
Brundageom, Killaninom i Samaranchom. Osim uspjeπnog rada u MOO-u, svom se silom<br />
zalagao za unapreappleenje sporta u svojoj zemlji<br />
Piπe Saπa Segedi<br />
Ufundusu Hrvatskog πportskog muzeja je nekoliko iznimno<br />
vrijednih zbirki. Jedna od njih pripada Borisu BakraËu.<br />
ZahvaljujuÊi Tamari Blasin - BakraË, Borisovoj<br />
kÊeri, <strong>Hrvatski</strong> πportski muzej je uspio doÊi do kompletne<br />
ostavπtine jednog od najveÊih hrvatskih sportskih djelatnika,<br />
koji je svojim marljivim radom izuzetno pridonio razvoju<br />
sporta i olimpizma u Hrvatskoj. Boris BakraË roappleen je 25.<br />
oæujka 1912. u Slavonskoj Poæegi. Studirao je u Zagrebu gdje<br />
je 1936. zavrπio TehniËki fakultet. Od malih nogu BakraË je<br />
prigrlio sport, te se kao appleak i student bavio nogometom i skijanjem.<br />
Do 1941. godine radio je u struci kao konstruktor -<br />
statiËar i revizor statiËkih proraËuna mnogih objekata. Od<br />
1941. Boris BakraË aktivno sudjeluje u partizanskom pokretu,<br />
a od 1944. pa do kraja rata bio je opunomoÊenik Glavnog πtaba<br />
narodne oslobodilaËke vojske Hrvatske za razmjenu zarobljenika.<br />
Od 1945. do 1980. bio je na istaknutim politiËkim,<br />
dræavnim i drugim funkcijama.<br />
Djelatnost u sportu<br />
U sport se ponovno ukljuËio kao predsjednik Nogometnog<br />
saveza Hrvatske (1952. - 1962.). Istodobno je i predsjednik<br />
Saveza sportova Hrvatske (1952. - 1962.) i predsjednik Jugoslavenskog<br />
<strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> (1953. - 1961.). Godine 1960.<br />
BakraË je izabran za Ëlana Meappleunarodnog <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong><br />
i u radu tog krovnog svjetskog sportskog tijela sudjeluje punih<br />
27 godina. U razdoblju od 1968. do 1971. bio je Ëlan<br />
Mjeπovite komisije MOO-a, a od 1984. Ëlan i potpredsjednik<br />
Kulturne komisije. Bio je na sedam ljetnih i dvojim<br />
zimskim olimpijskim igrama, a sudjelovao je<br />
u radu 26 sjednica MOO-a. Kada se na vlastiti<br />
zahtjev 1987. povukao iz MOO-a,<br />
ponajprije zbog naruπenog zdravlja,<br />
primio je najviπe odlikovanje te organizacije<br />
- <strong>Olimpijski</strong> red.<br />
Velike su njegove zasluge za<br />
organizaciju IV. opÊe skupπtine<br />
nacionalnih olimpijskih <strong>odbora</strong><br />
u Dubrovniku 1969. i proslavu<br />
50. godiπnjice Jugoslavenskog<br />
<strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> u Zagrebu.<br />
Zasluæan je i za dobivanje<br />
organizacije Mediteranskih<br />
igara u Splitu 1979. godine,<br />
Zimskih olimpijskih igara u<br />
Sarajevu 1984. i drugih sportskih<br />
manifestacija. Posljednja javna<br />
sportska duænost bila mu je mjesto<br />
potpredsjednika Organizacijskog <strong>odbora</strong><br />
Univerzijade u Zagrebu 1987.<br />
Boris BakraË je bio prvi i dugogodiπnji predsjednik Savjeta<br />
Ëasopisa Povijest sporta i predsjednik Savjeta Sportskih novosti.<br />
Za svoj predani rad u sportu nagraappleivan je mnogim nagradama<br />
i priznanjima. Trofej SFK-e Hrvatske dobio je 1958., a<br />
RepubliËku nagradu fiziËke kulture Hrvatske za æivotno djelo<br />
1982. godine.<br />
Bogata korespondencija<br />
Za 27 godina provedenih u MOO-u, BakraË je uspjeπno suraappleivao<br />
s trojicom predsjednika; Averyjem Brundageom, lordom<br />
Michaelom Killaninom i Juanom Antonijem Samaranchom.<br />
Osim uspjeπnog rada u MOO-u, BakraË se svom silom<br />
zalagao za unapreappleenje sporta u svojoj zemlji. ShvaÊao je probleme<br />
koji su muËili sport njegovog vremena, te koliko su bitni<br />
amaterski sport i rekreacija. Stalno je govorio da se mora<br />
ulagati u mlade i djecu, dakle sport u πkolama i na fakultetima,<br />
te da je to buduÊnost sporta. Bio je veliki zagovornik amaterskog<br />
sporta i smatrao je da profesionalnim sportaπima nikako<br />
nije mjesto na olimpijskim igrama. Svoju humanu ideju<br />
olimpizma znao je potkrijepiti i izjavom: ''<strong>Olimpijski</strong> sport je<br />
za mene masovan sport”. Olimpijske je igre nastojao πto viπe<br />
pribliæiti Coubertinovoj viziji. O njegovom humanom stavu o<br />
sportu najbolje svjedoËe ove rijeËi: “Ja sam se bavio sportom<br />
i ostao sam privræen sportu jer smatram da liËnost moæe postati<br />
cjelovita samo u simbiozi fiziËkog i mentalnog savrπenstva.<br />
Renesansa sporta u nas trebala bi se ogledati u tome da<br />
se od malih nogu poËnu stjecati navike za bavljenje sportom,<br />
a nastavnik tjelesnog odgoja ne bude graappleanin drugog<br />
reda.”<br />
Boris BakraË je svojim djelovanjem pokazao<br />
kako sportski djelatnici trebaju æivjeti<br />
za sport, a ne od sporta. Bio je tih,<br />
samozatajan, korektan, objektivan,<br />
odmjeren i suzdræan. Znao je svjetla<br />
reflektora uputiti na druge, a<br />
on sam ostati po strani, u zaleappleu,<br />
uæivajuÊi u uspjehu manifestacija<br />
kojima je i sam bio tvorac.<br />
Tih u govoru, ponekad i pretih<br />
da bi se njegov poπten glas daleko<br />
Ëuo, principijelan i dosljedan.<br />
Do smrti je bio iskreni propagator<br />
olimpijske ideje u nas.<br />
Umro je u Zagrebu 29. studenoga<br />
1989. godine.<br />
Poklon dr. Henryja Hsua Ëlana<br />
MOO-a iz Taivana<br />
10
ZnaËke Zasjedanja MOO-a<br />
Gotovo 1000 predmeta<br />
Zbirka Borisa BakraËa je neprocjenjiva ponajprije<br />
stoga jer je u njoj sadræano 30 godina stvaranja,<br />
borbe i truda za bolji i humaniji svijet sporta.<br />
Osim πto je sportu pokuπao udahnuti humanu<br />
dimenziju, taj predani sportski djelatnik je<br />
shvaÊao vrijednost raznih predmeta te ih je<br />
tijekom dugogodiπnjeg sportskog djelovanja<br />
marljivo skupljao. Joπ sedamdesetih<br />
godina proπlog stoljeÊa BakraË je Hrvatskom<br />
πportskom muzeju poklonio pedesetak<br />
monografija s olimpijskih igara. U sije-<br />
Ënju 2002. preuzeti su Ëasopisi (200 komada),<br />
knjige (194 komada), plakati (100), likovne<br />
mape (5), videokasete (5), diplome<br />
(34), akreditacije (28), spomen-plakete (81),<br />
odlikovanja (12), bedæevi (50), suvenir-priznanja<br />
(20), znaËke i privjesci (130), platneni predmeti<br />
(80) i tiskovine (100).<br />
Literatura:<br />
1. BaËiÊ, V. (1985.). Radim za sport. Zagreb:<br />
VeËernji list, 2. VI. str. 10.<br />
2. Luncer, V. (1989.). U spomen, Boris<br />
BakraË. Zagreb: Sprint, 6. XII. str.<br />
14.<br />
3. FrntiÊ, F. (1990.). In memoriam Boris<br />
BakraË. Zagreb: Povijest sporta,<br />
br. 84. str. 8-10.<br />
1<br />
2<br />
4<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
Medalja izraappleena povodom<br />
stogodiπnjice roappleenja Pierrea de<br />
Coubertina<br />
Poklon MOO - a obitelji BakraË. Tanjur izraappleen povodom<br />
stogodiπnjice odræavanja olimpijskih igara.<br />
Medalja zahvalnosti predsjeniku MOO - a Avery Brundageu<br />
Zlatni <strong>Olimpijski</strong> red - najviπe odlikovanje MOO-a<br />
3<br />
11
IN MEMORIAM<br />
SILVESTAR SEKULIΔ 1943. - 2006.<br />
Nakon 15 godina pedagoπke djelatnosti, SekuliÊ je obavljao struËne<br />
poslove u strukovnim πportskim savezima<br />
Piπe Zdenko Jureπa<br />
Silvestar SekuliÊ “Silvek”<br />
roappleen je u Slavonskom<br />
Brodu 10.<br />
listopada 1943. godine.<br />
Srednju πkolu je zavrπio u<br />
Vinkovcima, studij knjiæevnosti<br />
polazio je u Banjoj<br />
Luci, a diplomirao je na<br />
Viπoj pedagoπkoj πkoli.<br />
Petnaest godina radio je u<br />
πkolama kao nastavnik, a u<br />
Vukovaru i ZapreπiÊu bio<br />
je ravnatelj πkole. Biciklizmom<br />
se bavio u BiciklistiËkom<br />
klubu Strmac u<br />
Novoj Gradiπki. Kada je<br />
napustio pedagoπku djelatnost,<br />
do kraja æivota radio<br />
je struËne poslove u strukovnim<br />
πportskim savezima.<br />
Od 1990. do 1995. godine<br />
bio je tajnik Hrvatskog<br />
biciklistiËkog saveza.<br />
U tom razdoblju ta udruga<br />
postaje Ëlanom Union<br />
Cycliste Internationale<br />
(UCI) od 24. srpnja 1992. i<br />
Union Europeenne de<br />
Cyclisme (UEC) od 18.<br />
rujna 1992.. Uspostavljen<br />
je sustav meappleunarodnih i<br />
domaÊih biciklistiËkih natjecanja, a <strong>Hrvatski</strong> biciklistiËki<br />
savez je u vrijeme Domovinskog rata bio jedan od najagilnijih<br />
saveza. Na poticaj <strong>hrvatskog</strong> predsjednika Franje Tuapplemana<br />
1994. godine SekuliÊ je organizirao 14-dnevnu biciklistiËku<br />
utrku od Vukovara do Dubrovnika sa startom u<br />
Nuπtru. Na “Utrci oko Hrvatske” sudjelovalo je 11 nacionalnih<br />
reprezentacija. Od 1995. do 1997. godine Silvije SekuliÊ<br />
je obavljao duænost tajnika ZagrebaËkog biciklisti-<br />
Ëkog saveza. Nekoliko je mjeseci 1997. bio i tajnik ZagrebaËkog<br />
πahovskog saveza. Prigodom proslove 100-godiπnjice<br />
tog saveza organizirao je dolazak predsjednika<br />
svjetske πahovske federacije Felicia Campomanesa u Zagreb.<br />
Do 1997. godine, kada je preuzeo duænost tajnika ZagrebaËkog<br />
zrakoplovnog saveza, suraappleivao je s <strong>Hrvatski</strong>m zrakoplovnim<br />
savezom pruæajuÊi pomoÊ u organizaciji natjecanja.<br />
Te je godine u Brodu organizirao veliki aeromiting<br />
pod nazivom “Hrvatska<br />
krila iznad Broda”. ZahvaljujuÊi<br />
predsjedniku<br />
ZagrebaËkog zrakoplovnog<br />
saveza Æarku KraljeviÊu<br />
i tajniku Silvestru<br />
SekuliÊu mnogo je uËinjeno<br />
na promidæbi zrakoplovstva<br />
organizacijom<br />
brojnih priredbi.<br />
Pod pokroviteljstvom<br />
predsjednika Republike<br />
Hrvatske Stjepana Mesi-<br />
Êa od 2001. do 2005. godine<br />
SekuliÊ je sa suradnicima<br />
organizirao pet<br />
velikih aeromitinga meappleunarodnog<br />
znaËaja. Aeromitinzi<br />
iznad Save privukli<br />
su brojne gledatelje<br />
i izuzetno su pridonijeli<br />
popularizaciji zrakoplovnog<br />
πporta. U suradnji s<br />
TuristiËkom zajednicom<br />
Zagreba 2001. godine<br />
organizirao je panoramske<br />
letove iznad Zagreba.<br />
Iste godine vodio je<br />
hrvatsku reprezentaciju<br />
padobranaca na prvo<br />
svjetsko prvenstvo base<br />
skakaËa (skakanje sa zgrada i drugih objekata) kada su naπi<br />
natjecatelji postigli odliËne rezultate. Organizirao je i proslavu<br />
u povodu 90. obljetnice avijacije u Zagrebu u spomen<br />
Slavoljubu Penkali, Vladimiru Novaku i ostalim pionirima<br />
motornog letenja. Silvestar SekuliÊ umrlo je iznenada, nakon<br />
kratkog boravka u bolnici, 18. listopada 2006. Pokopan<br />
je na Novom groblju u ZapreπiÊu, uz nazoËnost brojnih πtovatelja<br />
njegova djela. Oproπtajne govore odræali su predstavnici<br />
ZagrebaËkog πportskog saveza i Kluba zrakoplovnih<br />
veterana Aerokluba Zagreb.<br />
Literatura:<br />
1. PetranoviÊ, I. (1998.). StoljeÊe novogradiπkog biciklizma.<br />
Nova Gradiπka: BiciklistiËki klub Strmac.<br />
2. SaboliÊ, K. (1998. - 2006.). <strong>Hrvatski</strong> πportski almanah. Zagreb:<br />
<strong>Hrvatski</strong> olimpijski odbor.<br />
12
PEDAGO©KO-EDUKATIVNI PROJEKT<br />
Sportski<br />
Zagreb<br />
Piπe<br />
Zdenko JajËeviÊ<br />
Kako sudjelovati u Pedagoπko - edukativnom projektu "©portski Zagreb" <br />
Projekt “©portski Zagreb”, pokrenut radi upoznavanja s tjelovjeæbenom i πportskom<br />
tradicijom grada Zagreba, ponajprije je namijenjen πkolskoj mladeæi, ali i svim namjernicima,<br />
graappleanima i turistima. U prvom je planu obilaæenje πportskih objekata i<br />
upoznavanje s tjelovjeæbeno-πportskom, ali i opÊom povijesti Zagreba. UobiËajene turistiËke<br />
ture obiËno su usmjerene na srediπnji dio grada. Ova je ruta duga 50 kilometara,<br />
najprije prolazi kroz jezgru grada i vodi na istok, nakon toga u sjeverni, pa u zapadni<br />
dio, te zavrπava u juænom dijelu Zagreba. Obilazak poËinje u 9 sati u Muzejskomemorijalnom<br />
centru Draæen PetroviÊ, kraÊim predavanjem uz projekcije. Tamo se<br />
polaznike upoznaje s rutom i ciljem projekta. Nakon desetominutnog obilaska Cibonine<br />
dvorane, kreÊe putovanje autobusom. Tura zavrπava oko 14 sati u dvorani Vesla-<br />
Ëkog doma, gdje voditelji rezimiraju projekt. Cijena obilaska je 10 eura, plativo u kunama.<br />
Projekt “©portski Zagreb” zbiva se cijele godine, od ponedjeljka do petka. Autor<br />
je Zdenko JajËeviÊ, a menadæer Dubravka NovarliÊ. StruËni nadzor i pravni zastupnik<br />
projekta “©portski Zagreb” je <strong>Hrvatski</strong> πportski muzej iz Ëijeg je fundusa koriπtena<br />
graapplea za njegovu realizaciju.<br />
Pedagoπko - edukativni projekt "©portski Zagreb" organizira<br />
<strong>Hrvatski</strong> πportski muzej, Zagreb, Ilica 13/I. tel. 483-3483, tel/fax: 483-1379<br />
E mail: hrv-sportski-muzej@zg.t-com. hr<br />
U prvom je planu<br />
projekta obilaæenje<br />
πportskih objekata i<br />
upoznavanje s<br />
tjelovjeæbenoπportskom,<br />
ali i<br />
opÊom povijesti<br />
grada Zagreba<br />
Tjelovjeæba i πport<br />
u Zagrebu<br />
Sudionici Pedagoπko - edukativnog<br />
projekta “©portski Zagreb” biti Êe<br />
tijekom obilaska dvadesetak objekata<br />
upoznati s bogatom tradicijom<br />
tjelovjeæbe i πporta dugom viπe od dva<br />
stoljeÊa.<br />
Streljaπtvo je prvi organizirani πport u<br />
Zagrebu, a Graappleansko streljaËko druπtvo<br />
utemeljeno je 1786. godine. Streljane<br />
izgraappleene 1808. i 1838. na Tuπkancu bile<br />
su stjeciπta druπtvenoga, kulturnoga i<br />
πportskoga æivota grada. Strijelci su<br />
1830. izdali prvu πportsku publikaciju u<br />
Zagrebu - Agramer scheiben schützen<br />
Almanach. Austrijski Ëasnik Adalbert<br />
Vanino otvorio je 1856. privatnu πkolu<br />
maËevanja, a <strong>Hrvatski</strong> maËevalaËki klub<br />
utemeljen je 1902. godine.<br />
42
Prve satove tjelovjeæbe prvi je poËeo<br />
odræavati Miroslav Singer u Zavodu za<br />
gimnastiku na Gornjem gradu 1959.<br />
godine. Od 1864. godine, u Zagrebu<br />
djeluje privatna jahaËka πkola Vilima<br />
Lambergera, a prva galopska utrka<br />
prireappleena je 1878. na imanju grofa<br />
Julija JankoviÊa u Jankomiru. Druπtvo<br />
za tjelovjeæbu, <strong>Hrvatski</strong> sokol, djeluje<br />
od 1874. godine. Iste godine<br />
utemeljeno je Hrvatsko planinarsko<br />
druπtvo (HPD) i SklizaËki klub.<br />
VeslaËko druπtvo Sava osnovano je<br />
1875. godine. U listopadu 1883.<br />
otvorena je Sokolana, prva dvorana u<br />
gradu namijenjena tjelovjeæbi. Tenis se<br />
poËeo rekreativno igrati potkraj XIX.<br />
stoljeÊa na plemiÊkim imanjima, a od<br />
1904. mogu ga igrati i graappleani u Prvom<br />
hrvatskom sklizalaËkom druπtvu.<br />
Potkraj XIX. stoljeÊa, biciklizam je bio<br />
najpopularniji πport u Zagrebu. Prvo<br />
hrvatsko druπtvo biciklista utemeljeno<br />
je 1885., a prva biciklistiËka utrka<br />
odræana je na Zrinjevcu godinu kasnije.<br />
Prvo biciklistiËko trkaliπte izgraappleeno je<br />
1891. na danaπnjem Rooseveltovu trgu,<br />
a 1894. osnovan je Savez hrvatskih<br />
biciklistah, prvi πportski savez u<br />
Hrvatskoj.<br />
Prve πportske organizacije koje<br />
njeguju nogomet bili su HA©K<br />
(<strong>Hrvatski</strong> akademski πportski klub) i<br />
PNI©K (Prvi nogometni i πportski<br />
klub), osnovani 1903. Prvi je automobil<br />
u Zagreb iz BeËa dovezao Ferdinand<br />
Budicki 1901. godine. Sve veÊi broj<br />
automobila potaknuo je osnivanje<br />
Prvoga <strong>hrvatskog</strong> automobilskoga<br />
kluba 1906. godine. Prva utrka za<br />
prvenstvo Hrvatske odræana je u rujnu<br />
1912. godine na relaciji Zagreb -<br />
Varaædin - Zagreb.<br />
Prvi ljubitelji hrvanja i dizanja utega<br />
osnovali su 1905. Atletski klub Atlas.<br />
Prvi zagrebaËki atletiËari ponikli su u<br />
HA©K-u i PNI©K-u, a nastupili su na<br />
prvoj atletskoj utrci u srpnju 1905.<br />
godine, na relaciji od »rnomerca do<br />
Podsuseda. Prvu utakmicu u hokeju na<br />
travi odigrale su ekipe samoborskoga<br />
SK ©iπmiπ i H©K Concordia ljeti 1908.<br />
godine u Samoboru. UnatoË loπim<br />
uvjetima, PlivaËki klub poËeo je s<br />
radom 1910., a godinu kasnije njegovi<br />
su Ëlanovi preπli pod okrilje HA©K-a.<br />
Srediπnja πportska organizacija u<br />
Hrvatskoj, <strong>Hrvatski</strong> πportski savez<br />
osnovan je u Zagrebu 5. X.1909.<br />
godine. Najuspjeπniji zagrebaËki<br />
nogometni klub u meappleuratnom<br />
razdoblju - Prvi hrvatski graappleanski<br />
πportski klub - poËeo je djelovati 1911.<br />
godine. U svibnju 1912. u Maksimiru<br />
je otvoren stadion na kojem je uz<br />
nogometno igraliπte ureappleena i atletska<br />
staza. Dvije godine potom otvoren je i<br />
stadion u KranjËeviÊevoj ulici. Prvi<br />
vaterpolisti okupljali su se u HA©K-u<br />
od 1919. Od iste godine igra se i<br />
odbojka u Hrvatskom sokolu.<br />
Velike meappleunarodne<br />
priredbe<br />
Prva srediπnja πportska organizacija u<br />
Jugoslaviji, Jugoslavenski olimpijski<br />
odbor, poËinje djelovati 1920. Iste su<br />
godine zagrebaËki πportaπi prvi put<br />
nastupili na olimpijskim igrama. Prvi<br />
boksaËi trenirali su u zagrebaËkom<br />
Teπkoatletskom klubu Herkules,<br />
utemeljenom 1920. godine. PoËetkom<br />
zagrebaËkoga πportskog kuglanja smatra<br />
se osnivanje Susedgradskoga<br />
Plakat Pedagoπko - edukativnog projekta “©portski Zagreb”<br />
kuglaËkoga kluba 1920. godine. Prvi<br />
<strong>Hrvatski</strong> moto-klub poËeo je djelovati<br />
1921. Prvo motociklistiËko trkaliπte<br />
nalazilo se na »rnomercu, a 1934.<br />
izgraappleeno je u Trnju trkaliπte Miramare.<br />
U razdoblju izmeappleu dva svjetska rata<br />
proπirila se lepeza zagrebaËkih πportova.<br />
Od 1922. poËinje se igrati hazena, u<br />
kojoj su iskljuËivo sudjelovale æene.<br />
Najuspjeπnija je bila ekipa H©K<br />
Concordia, koja je, kao dræavna<br />
reprezentacija, na IV. svjetskim<br />
æenskim igrama u Londonu 1934.<br />
osvojila prvo mjesto. Prvi zagrebaËki<br />
stolnotenisaËi okupljali su se od 1922. u<br />
H©K Concordia. Na sklizaliπtu u<br />
MihanoviÊevoj ulici odigrana je zimi<br />
1924. prva javna utakmica u hokeju na<br />
ledu po kanadskim pravilima, izmeappleu<br />
ekipa ZagrebaËkoga klizaËkoga druπtva<br />
i HA©K-a. IgraËi Golf kluba Zagreb<br />
vjeæbali su i natjecali se na igraliπtu u<br />
‹<br />
43
‹<br />
Maksimiru, ureappleenom 1931. godine. Prvi<br />
jugoslavenski kajak klub Zagreb poËeo je s<br />
radom 1931., a prvo prvenstvo Zagreba<br />
odræano je u rujnu iste godine.<br />
NajveÊa πportska priredba u Zagrebu bile<br />
su u meappleuratnom razdoblju V. balkanske<br />
atletske igre, odræane 1934. na stadionu u<br />
Sveticama. Od 1932. koπarka se igrala u<br />
Sokolskom druπtvu Zagreb II. Rukomet se<br />
prvi put igrao na Dræavnoj I. muπkoj<br />
realnoj gimnaziji pod vodstvom nastavnika<br />
tjelovjeæbe Vladimira JankoviÊa. Ta je<br />
ekipa 1. lipnja 1935. pobijedila na<br />
Srednjoπkolskom igraliπtu ljubljanske<br />
srednjoπkolce (8-5). Prvi olimpijski bazen<br />
izgraappleen je na Savi 1940. godine.<br />
Poslije II. svjetskog rata ukinuti su svi<br />
nazivi predratnih klubova, osnovani su novi,<br />
a pojavili su se i novi πportovi. NK Dinamo<br />
djeluje od 1945. Akademski judo klub<br />
Mladost utemeljen je 1951. godine, a<br />
Akademski ragbi klub Mladost poËeo je<br />
djelovati 1954. godine. Karate se prvi put<br />
poËeo trenirati u Karate klubu Zagreb 1966.<br />
Osnovani su i prvi klubovi u drugim<br />
πportskim granama: BoÊarski klub Zagreb<br />
(1954.), Druπtvo za podvodne sportove<br />
(1954), Prvi streliËarski klub Zagreb (1955.),<br />
Taekwondo centar Zagreb (1969.), Klub za<br />
motonautiku i skijanje na vodi Chromos<br />
(1969.), Baseball klub Zagreb (1983.),<br />
Badmintonski klub Zagreb (1989) i dr.<br />
U Zagrebu je odræano nekoliko velikih<br />
meappleunarodnih πportskih priredbi:<br />
Gimnaestrada (1957.), EP u stolnom tenisu<br />
(1960.), EP u kuglanju (1960), SP B<br />
skupine u hokeju na ledu (1966.), EP u<br />
umjetniËkom klizanju (1974. i 1979.), IV.<br />
europsko streliËarsko prvenstvo FITA i III.<br />
europsko streliËarsko prvenstvo FIELD<br />
(1974.), EP u nogometu (1976.), Atletski<br />
kup Europe (1981.), Svjetski kup u<br />
sportskoj gimnastici (1982.), EP u koπarci<br />
(1989.), XIV. svjetske studentske igre<br />
Univerzijada (1987.) EP u koπarci (1989.) i<br />
druga natjecanja.<br />
U studenom 1959. otvorena je Visoka<br />
πkola za fiziËku kulturu, danas Kinezioloπki<br />
fakultet. Najpoznatije hrvatske πportske<br />
novine, Sportske novosti, zapoËele su<br />
izlaziti u kolovozu 1945. godine. Stadion u<br />
Maksimiru izgraappleen je 1952. godine.<br />
PlivaËki bazen na ©alati izgraappleen je 1947.<br />
Prvo klizaliπte s umjetnim ledom otvoreno<br />
je na ©alati 1961. Sportska dvorana na<br />
Treπnjevci, tzv. Kutija πibica, izgraappleena je<br />
1970. Dom sportova otvoren je 1972. U<br />
povodu odræavanja Univerzijade izgraappleen<br />
je Sportsko rekreacijski centar Jarun, SRC<br />
Mladost, SRC ©alata, sportska dvorana<br />
Ekonomskog fakulteta, Kemijskotehnoloπkog<br />
obrazovnog centra, Sportska<br />
dvorana Martinovka, Sportska dvorana<br />
Sutinska vrela i Koπarkaπki centar Draæen<br />
PetroviÊ.<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
1<br />
2<br />
3<br />
4<br />
5<br />
6<br />
7<br />
8<br />
9<br />
10<br />
11<br />
12<br />
13<br />
14<br />
15<br />
16<br />
MEMORIJALNI<br />
CENTAR “DRAÆEN PETROVIΔ”<br />
KO©ARKA©KI CENTAR “DRAÆEN<br />
PETROVIΔ”<br />
STADION NK ZAGREB<br />
SREDNJO©KOLSKO IGRALI©TE<br />
DVORANA ZAGREBA»KOG<br />
TJELOVJEÆBENOG DRU©TVA<br />
HRVATSKI SOKOL<br />
SRC SVETICE<br />
STADION NK DINAMO<br />
MAKSIMIR VIDIKOVAC<br />
SRC ©ALATA<br />
KATEDRALA<br />
MIROGOJ<br />
CMROK<br />
DOM SPORTOVA<br />
HA©K MLADOST<br />
KINEZIOLO©KI FAKULTET<br />
SRC JARUN<br />
44
Bedæ Projekta<br />
“©portski Zagreb”<br />
9<br />
10<br />
11<br />
Svakom sudioniku projekta bit Êe poklonjena papirnata vreÊica, bedæ,<br />
plakat i prospekt u kojem je na planu grada ucrtana ruta i sva mjesta<br />
obuhvaæena obilaskom.<br />
Objekti koji se obilaze u Pedagoπko - edukativnom projektu “©portski Zagreb”<br />
12<br />
13<br />
14<br />
15<br />
16
DRÆAVNE NAGRADE ZA ©PORT "FRANJO BU»AR"<br />
JurkoviÊu, Korbaru i<br />
nagrada za æivotno<br />
Nikola JurkoviÊ<br />
najveÊi je dio<br />
æivotnog i radnog<br />
vijeka posvetio<br />
radu sa<br />
studentima,<br />
Stjepan Korbar<br />
dao je trajan i<br />
vrijedan doprinos<br />
razvoju πporta,<br />
posebno<br />
rukometa u<br />
Hrvatskoj, a<br />
Veljko RogoπiÊ<br />
propagiranju<br />
plivaËkog πporta<br />
Tekst i slike<br />
Saπa Ceraj<br />
46<br />
Na prigodnoj sveËanosti u<br />
Hrvatskoj kazaliπnoj kuÊi u<br />
Zadru 25. studenoga - na dan<br />
kada je, prije 140 godina, roappleen<br />
zaËetnik <strong>hrvatskog</strong> πporta i otac<br />
naπeg olimpizma Franjo BuËar,<br />
dodijeljena su najviπa dræavna<br />
πportska priznanja.<br />
Odluku o dobitnicima donio je, na<br />
temelju prispjelih prijedloga i<br />
sukladno Zakonu o πportu, <strong>Odbor</strong><br />
Dræavne nagrade za πport "Franjo<br />
BuËar" u sastavu: prof. dr. sc. Mato<br />
Bartoluci, predsjednik te Ëlanovi:<br />
Danira NakiÊ-BiliÊ, Antun Vrdoljak,<br />
Perica BukiÊ, Lino »ervar, Mile<br />
DumanËiÊ, Edo Pezzi i Damir<br />
VrbanoviÊ, koji su odluËili da se tri<br />
Dræavne nagrade za πport "Franjo<br />
BuËar" za æivotno djelo u 2006.<br />
godini dodijele NIKOLI<br />
JURKOVIΔU i STJEPANU<br />
KORBARU iz Zagreba te VELJKU<br />
ROGO©IΔU iz Kaπtel LukπiÊa,<br />
a 12 godiπnjih nagrada dobili su:<br />
DINKO BRAVAR PULA, JOSIP<br />
»OP, DANIJELA GRGIΔ, EMIL<br />
HOFMAN i ÆARKO SUSIΔ iz<br />
Zagreba, ELVIS FATOVIΔ i<br />
GORAN SUKNO iz Dubrovnika,<br />
MIROSLAV KOTARAC iz<br />
©ibenika, MARIN MI©URA i<br />
BLANKA VLA©IΔ iz Splita te<br />
ATLETSKI KLUB ZA OSOBE S<br />
INVALIDITETOM "AGRAM" iz<br />
Zagreba i JEDRILI»ARSKI KLUB<br />
"USKOK" iz Zadra.<br />
SveËanosti su, uz brojne πportaπe i<br />
πportske djelatnike, nazoËili i<br />
predsjednik HOO-a Zlatko Mateπa,<br />
ministrica pravosuapplea Ana Lovrin,<br />
pomoÊnik ministra za πport Æeljko<br />
KlariÊ, nadbiskup zadarski Ivan<br />
Prenapplea te drugi uzvanici.<br />
NIKOLA<br />
JURKOVIΔ<br />
Mr. sc. Nikola<br />
JurkoviÊ najveÊi<br />
je dio æivotnog i<br />
radnog vijeka<br />
posvetio radu sa<br />
studentima.<br />
Godine 1961.<br />
poËeo je raditi na SveuËiliπtu u Zagrebu,<br />
gdje mu je glavni zadatak bio uvoappleenje<br />
tjelesne i zdravstvene kulture na sve<br />
visokoπkolske ustanove.<br />
Godine 1974. njegovom je zaslugom<br />
osnovan Zavod za fiziËku kulturu<br />
SveuËiliπta u Zagrebu, kojemu postaje i<br />
prvi voditelj (direktor). Zbog ukidanja<br />
Zavoda 1980. godine zapoπljava se na<br />
ElektrotehniËkom fakultetu u Zagrebu<br />
kao predavaË tjelesne i zdravstvene<br />
kulture. Zasluæan je za izgradnju πportske<br />
dvorane "Martinovka" za potrebe<br />
studentske nastave i πporta, koja je<br />
financirana sredstvima Univerzijade.<br />
Za svoj dosadaπnji rad na SveuËiliπtu u<br />
Zagrebu dobitnik je brojnih priznanja:<br />
RepubliËke nagrade fiziËke kulture,<br />
Zlatne znaËke fiziËke kulture, Zlatne<br />
medalje za doprinos organizaciji
RogoπiÊu<br />
djelo<br />
Univerzijade u Zagrebu 1987. godine,<br />
75 godina πporta na SveuËiliπtu, priznanja<br />
Saveza za fiziËku kulturu Hrvatske za<br />
30 godina rada za unapreappleenje fiziËke<br />
kulture, posebnog priznanja od profesora<br />
tjelesne i zdravstvene kulture na<br />
SveuËiliπtu u povodu 40. obljetnice<br />
organizirane nastave tjelesne i<br />
zdravstvene kulture.<br />
Napisao je viπe od 50 znanstvenih i<br />
struËnih radova te kao veliki zaljubljenik,<br />
struËnjak i dugogodiπnji skijaπki radnik,<br />
na hrvatskom i engleskom jeziku izdao<br />
knjigu "Skijanje: tehnike, metodika i<br />
osnove treninga".<br />
STJEPAN<br />
KORBAR<br />
Roappleen je 7.<br />
rujna 1931.<br />
godine u Zagrebu<br />
gdje je zavrπio<br />
realnu gimnaziju i<br />
diplomirao na<br />
Ekonomskom<br />
fakultetu.<br />
Njegov trajni doprinos u promicanju<br />
πporta, osobito rukometa, ostvaren je<br />
tijekom gotovo 60 godina neprekidnog<br />
djelovanja u raznim segmentima πporta -<br />
u ulozi rukometnog trenera i struËnjaka<br />
na unapreappleenju rukometa, predavaËa na<br />
teËajevima i seminarima za πkolovanje i<br />
usavrπavanje trenera te uz posebni<br />
angaæman u izdavaËkoj i druπtvenoj<br />
πportskoj djelatnosti.<br />
VeÊ u vrlo ranim godinama poËeo se<br />
baviti nogometom, veslanjem i<br />
rukometom.<br />
U rukometu djeluje kao igraË<br />
Rukometnog kluba Zagreb te kao trener<br />
istoimenog kluba sve do 1991. godine.<br />
Dok je bio aktivan igraË RK Zagreb, klub<br />
je 1949., 1954. i 1956. godine osvojio<br />
prvenstvo bivπe dræave u velikom<br />
rukometu i 1957. godine u malom<br />
rukometu. Za reprezentaciju bivπe dræave<br />
1955. godine nastupa i na Svjetskom<br />
prvenstvu u velikom rukometu.<br />
Pod njegovim trenerskim vodstvom<br />
RK Zagreb je 1962., 1963. i 1991. godine<br />
osvojio dræavno prvenstvo. Obnaπao je i<br />
mnoge πportske duænosti u RK Zagreb, u<br />
kojem je bio i Ëlan uprave i<br />
potpredsjednik. Izniman utjecaj imao je u<br />
stvaranju πampionske momËadi toga<br />
kluba.<br />
Od 1968. do 1972. imenovan je<br />
izbornikom i trenerom rukometne<br />
reprezentacije grada Zagreba, a 1992. do<br />
1993. i prvim izbornikom hrvatske<br />
rukometne reprezentacije.<br />
Napisao je i dvije struËne knjige:<br />
"Rukometni praktikum za trenere" i<br />
"Pripreme u 50 rukometnih treninga".<br />
Za uspjeπan i dugogodiπnji rad u<br />
rukometnoj organizaciji nagraappleivan je<br />
brojnim nagradama i priznanjima. Godine<br />
2005. prima Dræavnu nagradu πporta<br />
"Franjo BuËar", kao godiπnju nagradu.<br />
Rezultati njegova rada dali su trajan i<br />
vrijedan doprinos razvoju πporta,<br />
posebno rukometa u Hrvatskoj.<br />
VELJKO<br />
ROGO©IΔ<br />
Roappleen je 21.<br />
srpnja 1941.<br />
godine u Kaπtel<br />
LukπiÊu gdje je<br />
zavrπio Studij<br />
rehabilitacijskih<br />
nauka.<br />
Godine 1959. postaje Ëlan PlivaËkog<br />
kluba Jadran Split, a veÊ godinu dana<br />
kasnije ruπi dræavni rekord na 400 metara<br />
kraul. Prvak dræave bio je 142 puta,<br />
sruπio je 51 dræavni rekord, za dræavnu<br />
reprezentaciju nastupao 203 puta te je sa<br />
14 godina bio kapetan dræavne<br />
reprezentacije. Sudjelovao je na<br />
mediteranskim igrama u Napulju, Tunisu<br />
i Izmiru, na kojima osvaja srebro i<br />
broncu, a nastupao je i na OI u Rimu i<br />
Tokiju.<br />
Kao plivaËki maratonac nastupa od<br />
1969. godine. Prvak svijeta postaje 1971.,<br />
1972., 1973., i 1974. kada postavlja novi<br />
svjetski rekord i dobiva u trajno<br />
vlasniπtvo vrijedan srebrni pokal star 20<br />
godina. Plivao je brojne meappleunarodne<br />
maratone te one na Jadranu, sa æeljom<br />
propagiranja plivaËkog πporta. Uspjeπno<br />
je isplivao maraton od grada Gradoa do<br />
Riccionea (Italija), dionicu dugu 225<br />
kilometara, te postavio novi svjetski<br />
rekord u daljinskom plivanju. Godine<br />
2004. uspjeπno je preplivao engleski<br />
kanal La Manche, a 2005. godine pliva<br />
maraton Savudrija - Privlaka kojim<br />
povezuje Lijepu naπu.<br />
Na Floridi 2000. godine, kao nagrada<br />
za sve plivaËke uspjehe, ime Veljka<br />
RogoπiÊa uklesano je u dvorani<br />
najpoznatijih plivaËkih velikana,<br />
International Marathon Swimming Hall<br />
of Fame.<br />
Nositelj je brojnih priznanja:<br />
Spomenice Domovinskog rata, Reda<br />
Danice Hrvatske s likom Franje BuËara,<br />
Reda <strong>hrvatskog</strong> trolista, Dræavne nagrade<br />
πporta "Franjo BuËar" - godiπnja nagrada,<br />
posebnog priznanja Hrvatskoga<br />
<strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong>.<br />
47
SPORTSKA FOTOGRAFIJA<br />
Piπe Kreπimir MikiÊ<br />
Pokret i akcija<br />
1<br />
Pri<br />
fotografiranju<br />
uvijek treba s<br />
istom<br />
pozornoπÊu<br />
paziti na<br />
prednji plan,<br />
kao i na<br />
pozadinu. To<br />
su dva<br />
ravnopravna<br />
Ëimbenika koji<br />
Ëine svaku<br />
sliku<br />
Zadovljene pretpostavke<br />
Snimiti neki dinamiËni πport nije baπ lako, kao πto<br />
1<br />
to mnogi zamiπljaju. Treba odabrati pravo mjesto<br />
snimanja s kojeg imamo najbolji pregled cijele akcije,<br />
reagirati u pravi trenutak da bismo snimili najefektnije<br />
situacije, a da fotografija pri tome zadovoljava<br />
tehniËke i estetske kriterije. Za ovaj bismo uradak<br />
mogli reÊi da su sve te pretpostavke zadovoljene.<br />
Dijagonalna kompozicija πportaπa joπ viπe naglaπava<br />
brzinu, odabirom kratkog vremena ekspozicije πportaπ<br />
je dostatno oπtar, a izborom objektiva (uskokutnikom)<br />
postignuta je mala dubinska oπtrina, Ëime je lik<br />
odvojen od pozadine.<br />
Maksimalna koncentracija fotografa<br />
Pred nama je vrsna πportska fotografija. Ono πto<br />
2<br />
na njoj posebice plijeni pozornost je kompozicijski<br />
raspored, u obliku trokuta, πto svjedoËi da je snimatelj<br />
pritisnuo okidaË aparata u pravom trenutku. Osim<br />
toga, pazio je da svi sudionici budu dobro smjeπteni u<br />
kadru, kako to znamo reÊi. Ni jedan nije rezan<br />
rubovima slike (πto je u ovakvim sluËajevima Ëesto),<br />
nego u potpunosti popunjavaju prostor slike. Ovakva<br />
snimka moæe nastati samo pri maksimalnoj<br />
koncentraciji fotografa, da bi ostvario maksimum u<br />
fotografskom, ali i u πportsko-informativnom smislu.<br />
2<br />
48
3<br />
UmjetniËki zahtjevi<br />
Na sljedeÊoj Êemo snimci pokuπati<br />
3<br />
objasniti kako rijeπiti dilemu izmeappleu<br />
uspjeπne fotografije nekog πporta i<br />
umjetniËkih zahtjeva. Napor i vjeπtina<br />
natjecatelja πto proizlazi iz ove fotografija, a<br />
πto je opet dominantno rezultat reakcije u<br />
pravom trenutku, vrijedna je hvale. Meappleutim,<br />
fotografija kao da je podijeljena u dva dijela:<br />
gornji, u kojem se zbiva akcija, i donji, koji<br />
zbog naglaπene crvene boje i ritmiËkog<br />
rasporeda (uz naglaπeni natpis, a slova na<br />
fotografiji uvijek odvlaËe pozornost) viπe<br />
smeta nego koristi. Kako onda rijeπiti ovakvu<br />
fotografsku situaciju Jedino tako da se<br />
donekle smanji upravo donji dio, dakle da se<br />
aparat pri snimanju malo podigne.<br />
Detalji i emocije<br />
Ovdje prikazujemo upravo takav sluËaj,<br />
4<br />
kad je bitna reakcija igraËa. Ono πto<br />
donekle smeta, a πto je danas, u doba<br />
svekolike træiπne ekonomije, nemoguÊe<br />
zaobiÊi, su krupna slova neke promidæbene<br />
poruke, πto sliku Ëini neËitkom ili, grubljim<br />
jezikom reËeno, prljavom. Teπko je to izbjeÊi<br />
uz sva nastojanja fotografa.<br />
Najpopularniji sport, nogomet<br />
5<br />
Fotografija koja je dobro zabiljeæila i loptu<br />
i igraËe u akciji. Pri kratkom vremenu<br />
4<br />
5<br />
Fotografski savjetnik<br />
Pri fotografiranju uvijek treba s istom pozornoπÊu paziti na prednji plan, kao i na pozadinu. To su dva ravnopravna<br />
Ëimbenika koji Ëine svaku sliku.<br />
Bez svjetla sasvim sigurno nema ni fotografije. No, nemojte nikad zaboraviti da niπta manje nije vaæna ni sjena. Kao i u<br />
prethodnom savjetu, rijeË je o dva jednako vaæna elementa.<br />
Ekspozicija nije samo tehniËki pojam. Njome uvelike stvaramo buduÊu fotografiju i u izraæajnom smislu (primjerice,<br />
kraÊim eksponiranjem moguÊe je zabiljeæiti oπtru reprodukciju brzih pokreta ili velikim otvorima objektiva - blende,<br />
postiæemo odvojenost prednjeg plana od pozadine, zbog manje dubinske oπtrine i sliËno).<br />
Boja nije samo πarenilo. Boja je snaæno izraæajno sredstvo koje djeluje na doæivljaj fotografije u psiholoπkom i estetskom<br />
smislu. Stoga boju treba i te kako kontrolirati, kad god je to moguÊe, pri snimanju.<br />
Za snimanje πportskih fotografija neizostavan je uskokutnik (teleobjektiv) i tronoæac (stativ).<br />
ekspozicije 1/500 i odabirom uskokutnika<br />
postignuta su dva cilja: oπtrina pokreta i<br />
odvojenost neoπtrinom prednjeg plana (igraËi)<br />
od pozadine (gledaliπte). Da je samo kojim<br />
sluËajem drugi plan bio malo oπtriji,<br />
koloristiËko bogatstvo toliko bi dominiralo<br />
slikom da ni prvi plan, bez obzira<br />
na njegovo znaËenje, ne bi viπe u<br />
tolikom stupnju dolazio do<br />
izraæaja.<br />
49
PUBLICISTIKA<br />
Monografija<br />
Na putu<br />
olimpizma<br />
Autori Radica Jurkin<br />
LugoviÊ, Zdenko<br />
JajËeviÊ i Ante DrpiÊ u<br />
tri poglavlja<br />
predstavljaju povijest<br />
nastanka HOO-a i<br />
uspjehe hrvatskih<br />
sportaπa pod<br />
vodstvom najveÊe<br />
nacionalne olimpijske<br />
institucije<br />
laveÊi 15 godina svog<br />
Suspjeπnog samostalnog<br />
postojanja, <strong>Hrvatski</strong><br />
olimpijski odbor izdao je<br />
monografiju “Na putu<br />
olimpizma” troje autora -<br />
Radice Jurkin LugoviÊ,<br />
Zdenka JajËeviÊa i Ante<br />
DrpiÊa.<br />
Monografija je<br />
podijeljena u tri poglavlja<br />
koja predstavljaju povijest<br />
nastanka HOO-a i uspjehe<br />
hrvatskih sportaπa pod<br />
vodstvom najveÊe<br />
nacionalne olimpijske<br />
institucije.<br />
Prvo poglavlje, Na putu<br />
olimpizma, poËinje<br />
povijesnim pregledom<br />
nastanka ideje olimpizma u<br />
Hrvatskoj. Naglaπena je i<br />
uloga Franje BuËara,<br />
promicatelja modernog<br />
<strong>olimpijskog</strong> pokreta na<br />
podruËju Hrvatske i Ëlana<br />
MOO-a od 1920. do 1946.<br />
godine, Borisa BakraËa koji<br />
je bio predstavnik Hrvatske<br />
u MOO-u od 1960. do<br />
1987. i sportskog i<br />
politiËkog uglednika, prvog<br />
predsjednika HOO-a<br />
Antuna Vrdoljaka, koji je<br />
Ëlan MOO-a od lipnja 1995.<br />
godine. Vidljiva je<br />
povijesna uvjetovanost,<br />
æelja za samostalnoπÊu i<br />
politiËki uvjeti osnivanja<br />
HOO-a, od osnivaËke<br />
sjednice do<br />
prvih<br />
Ëelnika<br />
nacionalnog<br />
<strong>olimpijskog</strong><br />
<strong>odbora</strong>.<br />
Izdvojeni su<br />
i najvaæniji<br />
dogaappleaji koji<br />
su obiljeæili<br />
HOO od<br />
osnutka<br />
1991. pa sve<br />
do 2006.<br />
Ideja<br />
olimpizma<br />
ogleda se u<br />
nastupima<br />
sportaπa na<br />
olimpijskim<br />
igrama, a<br />
autori nam<br />
daju pregled<br />
svih sportaπa osvajaËa<br />
medalja na zimskim i ljetnim<br />
olimpijskim igrama od 1992.<br />
u Barceloni do 2006. u<br />
Torinu.<br />
U drugom poglavlju, Tko<br />
je tko od 1991. do 2006.,<br />
predstavljena su trojica<br />
dosadaπnjih predsjednika<br />
HOO-a i petorica glavnih<br />
tajnika. HOO od 1994.<br />
godine izabire najuspjeπnije<br />
sportaπe i ekipe pa su autori<br />
po godinama i kategorijama<br />
podsjetili na laureate u<br />
proπlih 12 godina. Tu su i<br />
svi dobitnici Nagrade<br />
HOO-a Matija Ljubek, koja<br />
Povijest πporta<br />
u Splitu 1918. -1941.<br />
(knjiga druga)<br />
Mali veliki grad<br />
Duπko<br />
MaroviÊ i<br />
Mihovil<br />
Radja autori<br />
su druge<br />
knjige<br />
izuzetno<br />
vrijedne<br />
edicije o<br />
povijesti<br />
sporta u<br />
Splitu<br />
amo studiozni autori i<br />
Siskreni zaljubljenici u sport<br />
mogu posvetiti nekoliko godina<br />
æivota istraæivanju arhivskih<br />
dokumenta vezanih uz<br />
razdoblje svoga interesa.<br />
Upravo su takvi Duπko<br />
MaroviÊ i Mihovil Radja,<br />
autori druge knjige izuzetno<br />
vrijedne edicije o povijesti<br />
sporta u Splitu, „Povijesti<br />
πporta od 1918. 1941. godine“.<br />
Prvo je MaroviÊ zapoËeo<br />
prikupljati graappleu istraæujuÊi<br />
splitske knjiænice i arhive,<br />
praveÊi biljeπke i skupljajuÊi<br />
snimke o razdoblju izmeappleu dva<br />
svjetska rata. Na æalost, smrt ga<br />
je prekinula u dovrπavanju<br />
zapoËete povijesti. Komisija za<br />
povijest πporta Splitskog<br />
saveza πportova povjerila je<br />
Mihovilu Radji Ëast da zavrπi<br />
ono πto je MaroviÊ zapoËeo.<br />
I upravo zahvaljujuÊi<br />
MaroviÊevoj poËetnoj i<br />
Radjinoj zavrπnoj snazi, pred<br />
nama je povijest sporta tada<br />
moæda brojËano malog, ali<br />
velikog sportskog grada.<br />
Na poËetku knjige dana je<br />
kratka povijesna slika Splita od<br />
kraja I. svjetskog rata do<br />
poËetka II. svjetskog rata, u<br />
razdoblju u kojem je grad<br />
udvostruËio broj stanovnika.<br />
Razvoj grada sigurno je<br />
pogodovao i razvoju sporta.<br />
Ukupno su abecednim redom<br />
predstavljena 32 sporta toga<br />
razdoblja, od atletike, koπarke,<br />
nogometa, gimnastike do<br />
zrakoplovstva, a nisu<br />
zaboravljeni ni neki od<br />
sportova koji su se tada igrali,<br />
kao πto je hazena, pa sve do<br />
skautizma ili picigina.<br />
Posebno poglavlje posveÊeno<br />
je razvoju <strong>olimpijskog</strong> pokreta<br />
u Splitu, u kojem su - osim<br />
povijesnog pregleda - navedeni<br />
i svi sportaπi Splita koji su<br />
nastupili na olimpijskim igrama<br />
u Parizu 1924., Amsterdamu<br />
1928. i Berlinu 1936.<br />
Sport ne bi bio moguÊ bez<br />
sportskih objekata kojima je<br />
posveÊeno jedno od poglavlja.<br />
50
Piπe Milena DragiπiÊ<br />
je do 2000. godine nosila<br />
naslov Trofej Hrvatskog<br />
<strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong>. Od<br />
1993. hrvatski su sportski<br />
radnici dobitnici i Trofeja<br />
Meappleunarodnog<br />
<strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong>.<br />
U treÊem poglavlju<br />
navedeni su svi rezultati<br />
koje su hrvatski sportaπi<br />
ostvarili od 1992. do<br />
danas.<br />
Monografija je<br />
ilustrirana sjajnim<br />
fotografijama koje<br />
svjedoËe o najvaænijim<br />
dogaappleajima u hrvatskom<br />
sportu, sportaπima i<br />
sportskim djelatnicima<br />
koji su ispisali povijesne<br />
stranice meappleunarodnog<br />
sporta.<br />
Monografija je veliËine<br />
28x21 cm, na 208<br />
stranica, tvrdo ukoriËena.<br />
U nakladi od 2000<br />
primjeraka izdao ju je<br />
<strong>Hrvatski</strong> olimpijski odbor,<br />
Trg Kreπimira ΔosiÊa 11,<br />
Zagreb.<br />
Autori nisu zaboravili ni<br />
ljude i tiskovine koji su<br />
sport pratili rijeËju i<br />
slikom. Jedan od rariteta<br />
iz tog razdoblja praÊenja<br />
sporta je i snimka<br />
Sokolskog sleta autora<br />
Josipa Karamana, πto<br />
predstavlja jedan od<br />
prvih filmova u<br />
Hrvatskoj sa sportskom<br />
tematikom.<br />
Sva poglavlja su<br />
ilustrirana bogatom<br />
povijesnom<br />
dokumentacijom pa<br />
knjiga predstavlja<br />
nezaobilazan povijesni<br />
dokument za sve sportske<br />
poklonike.<br />
Knjigu je izdao Splitski<br />
savez πportova, Komisija<br />
za povijest πporta 2006.<br />
godine u nakladi od 1000<br />
primjeraka. VeliËine je<br />
27x 21cm, tvrdo<br />
ukoriËena, na 680<br />
stranica.<br />
Æenska koπarka<br />
Ruæica<br />
Meglaj<br />
Rimac<br />
Zbog povijesnih<br />
podataka,<br />
svjedoËenja<br />
suvremenika<br />
sportaπa, privatne i<br />
sluæbene<br />
dokumentacijske<br />
graapplee, zanimljivo<br />
sklopljenih u priËu,<br />
ova je knjiga<br />
zanimljiva svima koji<br />
prate razvoj jednog<br />
od sportova u kojima<br />
je Hrvatska dala<br />
svjetske velikane<br />
Malo je knjiga u<br />
sportskoj literaturi<br />
koje su posveÊene<br />
sportaπicama, a joπ je<br />
manje onih koje su<br />
posveÊene sportaπicama<br />
koje su svoj sportski vijek<br />
posvetile ekipnom sportu.<br />
Jedna od takvih je knjiga<br />
koja je izdana ove godine<br />
posveÊena koπarkaπici,<br />
ZagrepËanki Ruæici<br />
Meglaj Rimac, autora<br />
Jovana Kosijera. Vrsni<br />
novinar i publicist, koji je<br />
u koπarci proveo svoj<br />
profesionalni i privatni<br />
vijek, o Ruæici govori<br />
kroz prizmu razvoja<br />
koπarke, naroËito æenske<br />
koπarke u Hrvatskoj.<br />
Autor nam pribliæava<br />
Ruæicu i kroz rijeËi njenih<br />
suvremenika u sportu,<br />
suigraËica, prijatelja, ljudi<br />
koji su je okruæivali.<br />
Dokumentacijski prilozi<br />
koji govore o veliËini i<br />
vaænosti koπarkaπice<br />
Meglaj Rimac uklopljeni<br />
su vrlo skladno u knjigu<br />
tako da, ËitajuÊi, Ëitamo<br />
povijest æenske koπarke<br />
od polovice proπlog<br />
stoljeÊa do danas.<br />
Impresivna je sportska<br />
karijera Ruæice Meglaj<br />
Rimac u kojoj je punih<br />
15 sezona igrala koπarku<br />
(od 1956. do 1971.),<br />
s osvojenim naslovima<br />
prvakinje Zagreba,<br />
Hrvatske, Jugoslavije.<br />
Kao juniorka je startala u<br />
seniorskoj reprezentaciji<br />
bivπe dræave u kojoj je<br />
igrala 13,5 godina, Ëesto<br />
kao jedina predstavnica<br />
hrvatske koπarke, te<br />
odigrala 167 sluæbenih i<br />
12 prijateljskih utakmica,<br />
nastupila na sedam<br />
balkanskih, sedam<br />
europskih i dva svjetska<br />
prvenstva. Bila je i<br />
uspjeπna sportska<br />
djelatnica, meappleu ostalim<br />
provevπi pet godina u<br />
Ëlanstvu Æenske<br />
koπarkaπke komisije<br />
FIBA-e.<br />
Kroz knjigu se provlaËi<br />
i RuæiËina privatna priËa<br />
u kojoj, sa suprugom<br />
Matanom i sinovima<br />
Davorom i Slavenom,<br />
vrsnim koπarkaπima, æivi<br />
vrhunsku koπarku u<br />
bivπoj dræavi, Hrvatskoj,<br />
©vicarskoj, Turskoj i<br />
Sjedinjenim AmeriËkim<br />
Dræavama.<br />
Stoga je ova knjiga,<br />
zbog povijesnih<br />
podataka, svjedoËenja<br />
suvremenika sportaπa,<br />
privatne i sluæbene<br />
dokumentacijske graapplee,<br />
vrlo pametno i zanimljivo<br />
sklopljenih u priËu,<br />
interesantna za Ëitanje<br />
koπarkaπkim ljubiteljima,<br />
djelatnicima, ali i svima<br />
koji prate razvoj jednog<br />
od sportova u kojima je<br />
Hrvatska dala svjetske<br />
velikane.<br />
Knjiga je veliËine<br />
22x22 cm na 160<br />
stranica, tvrdo ukoriËena.<br />
Nakladnik je sportska<br />
biblioteka Pop&Pop iz<br />
Zagreba.<br />
51
SPORT I FILATELIJA<br />
Koπarka<br />
na markama<br />
Prvu poπtansku „koπarkaπku“<br />
marku izdali su 1934. Filipini.<br />
U Hrvatskoj su svoje marke<br />
dobili velikani Draæen<br />
PetroviÊ 1994. i Kreπimir<br />
ΔosiÊ 2005.<br />
Piπe<br />
mr. sc. Stjepan Zdenko<br />
BrezariÊ<br />
Koπarkaπki motiv u filateliji nije<br />
se prvi put pojavio u dræavama<br />
koje su u tom sportu velesile.<br />
Prvu poπtansku “koπarkaπku” marku<br />
izdali su 1934. Filipini. Potom su<br />
uslijedile panamske marke 1938. i<br />
1939., ekvadorska 1939., bugarska<br />
1947., nikaragvanska 1949., te<br />
maapplearska 1950. Sjedinjene Dræave,<br />
zemlja u kojoj je koπarka izmiπljena,<br />
prvu su poπtansku marku na temu<br />
koπarke izdale tek 1961., kad je<br />
obiljeæena 100. obljetnica roappleenja<br />
Jamesa Naismitha, Ëovjeka koji je<br />
'izumio' taj sport.<br />
Meappleunarodna<br />
koπarkaπka organizacija<br />
Meappleunarodnu koπarkaπku federaciju<br />
(Fédération Internationale de Basketball<br />
Amateur - FIBA) osnovali su 18. lipnja<br />
1932. u Æenevi koπarkaπki savezi Ae, »e,<br />
Ge, Ie, Le, Pa, Re i ©e. FIBA organizira<br />
svjetska prvenstva od 1. za muπkarce, a od<br />
1. za æene. Prvo prvenstvo za koπarkaπe<br />
odræano je u Argentini, gdje je slavio<br />
domaÊin, drugi je bio SAD-a, a treÊi<br />
»ilea. Dosad je odigrano 15 SP-a na kojim<br />
su po tri puta prvaci bili koπarkaπi SAD-a,<br />
bivπeg SSSR-a i bivπe Jugoslavije.<br />
52<br />
Prvenstva se odræavaju svake Ëetvrte<br />
parne neprijestupne godine, dakle<br />
izmjenjuju se s OI. Godine 1989. FIBA je<br />
ukinula pravilo o amaterizmu, Ëime je<br />
omoguÊeno da na SP-u i OI nastupaju i<br />
koπarkaπi iz NBA lige. Danas u svijetu<br />
ima viπe od 100 milijuna aktivnih<br />
koπarkaπa, a viπe od 200 nacionalnih<br />
koπarkaπkih saveza je pod<br />
okriljem FIBA-e.<br />
Europska koπarkaπka prvenstva<br />
odræavaju se svake druge godine. Prvi je<br />
Eurobasket za koπarkaπe odræan 1935. u<br />
©vicarskoj, a prvak je bila Latvija.<br />
Zanimljivo, 1949. Europsko koπarkaπko<br />
prvenstvo igralo se u Egiptu, koji je tada<br />
postao europski prvak. Najviπe uspjeha na<br />
europskim prvenstvima imao je SSSR<br />
(14), a potom Jugoslavija (5). U Italiji je<br />
1938. odræano prvo EP za koπarkaπice na<br />
kojem su slavile Talijanke. Koπarkaπice<br />
SSSR-a su osvojile 21 naslov europskih<br />
prvakinja.<br />
Prva poπtanska marka posveÊena SP-u<br />
izdana je 1954. u Brazilu, nakon Ëega su<br />
se poËela sustavno izdavati razliËita<br />
filatelistiËka izdanja na kojima su se<br />
popularizirala koπarkaπka prvenstva.<br />
Obiljeæavanje 100. obljetnice nastanka<br />
koπarke 1991. popraÊeno je brojnim<br />
poπtanskim markama diljem svijeta.<br />
AmeriËka koπarkaπka<br />
liga - NBA<br />
National Basketball Association, NBA,<br />
najjaËa je profesionalna koπarkaπka liga<br />
na svijetu i jedna od glavnih<br />
profesionalnih sportskih liga u Sjevernoj<br />
Americi u kojoj se natjeËe 29 klubova iz<br />
SAD-a i jedan iz Kanade. Liga je<br />
osnovana u New Yorku 6. lipnja 1946.<br />
pod nazivom Basketball Association of<br />
America, BAA. Ime NBA usvojeno je u<br />
jesen 1949., nakon πto se BAA udruæio s<br />
konkurentskom National Basketball<br />
League. Sezona poËinje krajem listopada<br />
ili poËetkom studenoga, a u njoj svaki<br />
klub igra 82 utakmice. Liga se dijeli na<br />
IstoËnu (atlantska, centralna i jugoistoËna<br />
divizija - skupina) i Zapadnu<br />
konferenciju (sjeverozapadna, pacifiËka i<br />
jugozapadna skupina). U veljaËi se igra<br />
All-Star utakmica. Prije nje, navijaËi<br />
putem Interneta biraju po pet igraËa iz<br />
svake konferencije, a oni s najviπe<br />
glasova pojavljuju se u poËetnoj petorci.<br />
IgraË s najboljim uËinkom tijekom<br />
utakmice dobiva MVP nagradu<br />
(najkorisniji igraË). U posljednje se<br />
vrijeme izdaju poπtanske marke koje su<br />
posveÊene velikanima NBA lige, poput<br />
Michaela Jordana.
Hrvatska<br />
PoËeci koπarke na hrvatskim prostorima<br />
vezani su uz Amerikanca Williama<br />
Weillanda, izaslanika KrπÊanske zajednice<br />
mladih, koji je 1924. u Zagrebu pokazao<br />
novu igru. Nakon I. svjetskog rata koπarka<br />
se igra u Zadru i Rijeci, dijelovima<br />
Hrvatske pod talijanskom okupacijom. VeÊ<br />
poËetkom tridesetih, utemeljena je u Zadru<br />
koπarkaπka udruga, a odigrano je i prvo<br />
prvenstvo grada. Zadarski koπarkaπi<br />
sudjeluju u prvenstvima tadaπnje pokrajine<br />
sve do poËetka II. svjetskog rata. U svojoj<br />
knjizi “Igre za druπtva i πkole”, izdanoj<br />
1925. u nakladi Narodne knjiænice, Franjo<br />
BuËar - opisujuÊi moderne igre - piπe i o<br />
basketballu. Prva pokazna koπarkaπka<br />
utakmica u Zagrebu odigrana je 27. sijeËnja<br />
1929. Odigrale su je, u dvorani<br />
ZagrebaËkog zbora u MartiÊevoj ulici,<br />
hazenaπice Akademskog πportskog kluba<br />
protiv Prvog <strong>hrvatskog</strong> graappleanskog<br />
πportskog kluba. U zimi 1932., grupa<br />
vjeæbaËa Sokolskog druπtva Zagreb II<br />
aktivno zapoËinje s treniranjem koπarke.<br />
U nakladi Gimnastikon iz Zagreba 1933.<br />
objavljena su prva Sluæbena meappleunarodna<br />
pravila za basket-ball u kojima se igra<br />
naziva koπarkom. U prvoj polovici<br />
tridesetih koπarku su poËeli igrati i vjeæbaËi<br />
karlovaËkog Sokola, a igra se i u Suπaku<br />
1933. te u Splitu 1940.<br />
Godine 1945. Milan Kobali, djelatnik<br />
Fiskulturnog saveza Hrvatske i referent za<br />
koπarku, okuplja zagrebaËke koπarkaπe,<br />
najprije muπkarce, a zatim i æene. I u<br />
drugim se hrvatskim gradovima<br />
organiziraju koπarkaπke sekcije. Zavrπni<br />
turnir sluæbenog prvenstva Hrvatske odræan<br />
je od 16. do 18. kolovoza 1946. u Zadru.<br />
Zadar postaje prvak u muπkoj i æenskoj<br />
konkurenciji. Organizacijski oblici toga<br />
vremena zahtijevaju osnivanje saveza, pa je<br />
tako osnivaËku zajednicu Koπarkaπki savez<br />
Hrvatske imao 19. prosinca 1948. godine, a<br />
prvi predsjednik bio je Ljubo Prosen.<br />
Krajem 1948., odlukom Koπarkaπkog<br />
saveza Jugoslavije, stvara se savezna<br />
koπarkaπka liga. <strong>Hrvatski</strong> su klubovi<br />
osvajali brojne naslove prvaka i kup bivπe<br />
dræave. Zadar i Jugoplastika su πest puta<br />
bili prvaci, a Cibona od 1982. do 1985.<br />
osvaja tri naslova prvaka. Jedno je<br />
prvenstvo osvojila ©ibenka, 1983. Od<br />
æenskih klubova najviπe je uspjeha imala<br />
Industromontaæa iz Zagreba, koja je<br />
osvojila tri naslova prvaka, a Elemes iz<br />
©ibenika bio je prvak 1991. U europskim<br />
natjecanjima Cibona je 1985. i 1986.<br />
osvojila Kup europskih prvaka, a 1982. i<br />
1987. Kup pobjednika kupova. Jugoplastika<br />
osvaja Kup prvaka 1989., 1990. i 1991.<br />
godine. Kup Radivoja KoraÊa osvajali su<br />
jednom Lokomotiva (1972.) i dva puta<br />
Jugoplastika (1976. i 1977.), a<br />
Industromontaæa Kup Liliane Ronchetti,<br />
1980. Jugoslavija je prvu poπtansku marku<br />
stavila u optjecaj 1959., a koπarkaπki motivi<br />
su se do njezinog raspada 1991. pojavljivali<br />
joπ 14 puta.<br />
<strong>Hrvatski</strong> koπarkaπki savez samostalan je<br />
od 17. studenoga 1991., a Ëlan FIBA-e<br />
postaje 19. sijeËnja 1992. Hrvatska je dala<br />
nebrojeno vrhunskih koπarkaπa poput<br />
Skansija, ©olmana, TvrdiÊa, ΔosiÊa,<br />
Jerkova, PleÊaπa, PetriËeviÊa, Gjergje,<br />
NakiÊa, Knege, VrankoviÊa, PerasoviÊa,<br />
KukoËa, Raapplee, Komazeca, Tabaka, Draæena<br />
PetroviÊa… Od koπarkaπica, rezultatima su<br />
se isticale Ruæica Meglaj, Marijana<br />
Buπljeta, Mira Bjedov, Sanja OæegoviÊ,<br />
Jasna Pepeunik, Danira NakiÊ, Kornelija<br />
KvesiÊ, Æana Lelas i mnoge druge.<br />
Uspostavom Republike Hrvatske najviπe<br />
uspjeha imali su koπarkaπi Cibone, Zadra i<br />
Splita. <strong>Hrvatski</strong> koπarkaπi osvojili su<br />
srebrnu olimpijsku medalju 1992. u<br />
Barceloni, bronËanu na SP-u 1994. u<br />
Torontu, te dvije europske bronËane<br />
medalje 1993. i 1995.<br />
Hrvatska poπta je dosad izdala tri<br />
koπarkaπke marke. Tako su svoje marke<br />
dobili tragiËno i prerano preminuli velikani<br />
hrvatske i svjetske koπarke, Draæen<br />
PetroviÊ 1994. i Kreπimir ΔosiÊ 2005.<br />
Godine 1997. izdana je serija od Ëetiri<br />
marke pod nazivom “Olimpijska odliËja”,<br />
gdje je obiljeæena olimpijska srebrna<br />
medalja iz Barcelone.<br />
Literatura:<br />
1. Basketball je ime koπarka dobio u Zagrebu,<br />
Koπarkaπki savez Zagreba, Agencija za<br />
komercijalnu djelatnost, Zagreb, 2005.<br />
2. Deportes sports, Domfil, Sabadell, ©panjolska,<br />
1995.<br />
3. Zlatko JakoboviÊ, VodiË kroz filateliju,<br />
Nakladnik Hrvatsko filatelistiËko druπtvo<br />
Vinkovci, Tisak “Graham”, BrËko Distrikt,<br />
2001.<br />
4. Petar StrpiÊ, Poπtanske marke Hrvatska 2005.,<br />
Nakladnik Lokas dizajn, Tisak Kerschoffset,<br />
Zagreb, 2005.<br />
5. Sportski leksikon, Leksikografski Zavod<br />
“Miroslav Krleæa”, ”GrafiËki zavod Hrvatske”,<br />
Zagreb, 1984.<br />
53
OD OLIMPA DO OLIMPA<br />
Piπe<br />
Radica JURKIN LUGOVIΔ<br />
Glavni<br />
u Hrvatskom olim<br />
n PORAST STRU»NOG ZNANJA U SPORTU<br />
Viπe od 1300 trenera, sudaca, uËitelja, voditelja programa i sli-<br />
Ënih profila zanimanja u sportu uspjeπno je proπlo jedan od oblika<br />
sportskog πkolovanja i usavrπavanja pri Hrvatskoj olimpijskoj akademiji.<br />
Velik broj polaznika programa te ustanove, koju je utemeljio<br />
<strong>Hrvatski</strong> olimpijski odbor, rezultat je porasta zanimanja nacionalnih<br />
sportskih saveza i drugih sportskih organizacija za stalnim<br />
struËnim usavrπavanjem. Upravno vijeÊe na Ëelu s predsjednikom<br />
Zlatko Mateπom, a u sastavu Josip »op, SreÊko FerenËak, Franjo<br />
Prot i Branka MatkoviÊ, uz privremenog ravnatelja HOA-e Milana<br />
Kolmana, na listopadskoj je sjednici te pokazatelje za 2006. godinu<br />
ocijenilo uspjeπnim i iznimno vaænim za daljnji napredak <strong>hrvatskog</strong><br />
sporta. »lanovi Upravnog vijeÊa razmotrili su i plan za 2007.<br />
za koji su predviappleena 25 posto veÊa sredstava da bi, uz πkolovanje<br />
i struËno usavrπavanje, Hrvatska olimpijska akademija mogla joπ<br />
temeljitije poraditi i na zadaÊama<br />
promicanja olimpijskih naËela, primjerice<br />
projektima povezivanje<br />
umjetnosti i sporta, olimpijske solidarnosti<br />
i drugim aktivnostima vaænim<br />
za hrvatski i meappleunarodni<br />
sport.<br />
n RIJECI ODLI»NE OCJENE<br />
ZA MI 2013.<br />
PeteroËlana Komisija Meappleunarodnog<br />
<strong>odbora</strong> mediteranskih igara<br />
(MOMI) u sastavu Jose-Maria Echevarria<br />
(©panjolska), Mustapha<br />
Zekri (Maroko), Souhall Khoury<br />
(Libanon) i Sophie Matias (Francuska),<br />
na Ëelu s predsjednikom<br />
Jacquesom Grospeilletom, ocjenjivali<br />
su od 19. do 23. studenoga<br />
2006. spremnost Rijeke za organizaciju<br />
Mediteranskih igara 2013.,<br />
za koju se kandidirala Ëetvrti put.<br />
Predsjednik Grospeillet je u ime<br />
Komisije izrazio veliko zadovoljstvo<br />
napretkom Rijeke te izjavio:<br />
"Iskreno se nadam da Êe Rijeka u<br />
svom Ëetvrtom pokuπaju dobiti organizaciju,<br />
jer to i zasluæuje. Pohvalno<br />
je πto Rijeka, bez obzira na to πto proπli put nije dobila MI,<br />
ostvaruje zacrtane ciljeve, gradi ceste i sportsku infrastrukturu i<br />
modernizira se. Æelja je MOMI-ja da se Hrvatska dokaæe u ovom<br />
projektu. Ovdje je rijeË i o buduÊnosti samih mediteranskih igara,<br />
jer ako Hrvatska ne dobije domaÊinstvo, bit Êe to obeshrabrujuÊe<br />
za sve zemlje sredozemnog bazena". Uz grad Rijeku, kandidati su<br />
grËki grad Volos i turski Mersin, a MOMI Êe konaËnu odluku donijeti<br />
na glavnoj skupπtini, od 15. do 17. studenoga 2007. godine u<br />
Pescari.<br />
n NOVI RAZVOJNI PROGRAMI U KORIST SPORTA©A<br />
Pod predsjedanjem predsjednika Hrvatskog <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong><br />
Zlatka Mateπe, u Zadru je 24. studenoga 2006. odræana 27. redovna<br />
sjednica VijeÊa na kojoj su, meappleu ostalim, usvojena tri nova razvojna<br />
programa HOO-a: program potpore kvalitetnim sportaπima,<br />
sportaπima mlaappleih dobnih kategorija i sportaπima u predolimpijskom<br />
ciklusu. Cilj te odluke je sustavno financijsko i programsko<br />
praÊenje sportaπa od najmlaappleih dobnih kategorija do stasanja u vrhunskog<br />
sportaπa, olimpijca. Njegova praktiËna provedba, prema<br />
pravilima takoappleer usvojenima na toj sjednici VijeÊa, planirana je<br />
od 1. sijeËnja 2007. godine.<br />
n JANICA KOSTELIΔ NOMINIRANA ZA NAGRADU MOO-a<br />
VijeÊe HOO-a usvojilo je prijedlog Komisije za skrb o æenama u<br />
sportu HOO-a, na Ëijem je Ëelu Morana PalikoviÊ Gruden, da se hrvatska<br />
skijaπica Janica KosteliÊ nominira za godiπnju nagradu Meappleunarodnog<br />
<strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> "Æene i sport". Janica KosteliÊ<br />
svojim je sportskim rezultatima zasluæila jedinstveno mjesto u<br />
svjetskom sportu te, svojim odnosom prema sportu i javnoj ulozi<br />
sportaπa u druπtvu, postavila kriterije<br />
kojima Êe se mjeriti cjelokupna<br />
nacionalna sportska i olimpijska<br />
povijest, stoji u obrazloæenju Vije-<br />
Êa.<br />
n SIGURNOST<br />
NATJECATELJA S<br />
HRVATSKIM<br />
CRVENIM KRIÆEM<br />
<strong>Hrvatski</strong> olimpijski odbor i <strong>Hrvatski</strong><br />
Crveni kriæ potpisali su 8.<br />
studenoga 2006. Sporazum o suradnji<br />
s ciljem osiguranja zdravstvene<br />
zaπtite i sigurnosti natjecatelja i<br />
ostalih sudionika velikih sportskih<br />
priredbi. Sporazum na neodreappleeno<br />
vrijeme potpisali su predsjednik<br />
Hrvatskog <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong><br />
Zlatko Mateπa i izvrπni predsjednik<br />
Hrvatskog Crvenog kriæa Nenad<br />
Javornik, uz nazoËnost predsjednika<br />
Hrvatskog Crvenog kriæa<br />
Jadranka CrniÊa i glavnog tajnika<br />
HOO-a Josipa »opa. Sporazum o<br />
suradnji uvelike Êe olakπati nacionalnim<br />
sportskim savezima organizaciju<br />
i provedbu velikih meappleunarodnih<br />
natjecanja te ostalih velikih sportskih priredbi na nacionalnoj<br />
razini. Naime, prema zakonskim propisima i propisima meappleunarodnih<br />
sportskih saveza, organizator natjecanja je duæan na samom<br />
natjecanju osigurati ekipu medicinskog osoblja.<br />
n O KATEGORIZACIJI SPORTA©A - TEMELJITO<br />
I DEMOKRATSKI<br />
U studenome 2006. zavrπena je rasprava Ëetiriju <strong>odbora</strong> Skupπtine<br />
Hrvatskog <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> o Nacrtu prijedloga pravilnika o<br />
kategorizaciji sportaπa, koji su prethodno na javnoj raspravi gotovo<br />
godinu dana imali svi Ëlanovi HOO-a. Pravilnik o kategorizaciji<br />
sportaπa jedan je od kljuËnih dokumenta na kojem se temelji stjecanje<br />
svih prava sportaπa u Hrvatskoj; od usavrπavanja, πkolovanja<br />
i studiranja, mirovinskog i zdravstvenog osiguranja, sluæenja vojnog<br />
roka, do stipendija, potpora, nagrada i drugih prava u skladu s<br />
54
dogaappleaji<br />
pijskom odboru<br />
ostalim zakonima i propisima koji se odnose na njihov status. Stoga<br />
je kategorizacija - koju novi Zakon o sportu tretira kao javnu<br />
ovlast Hrvatskog <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong>, a samo rjeπenje o kategorizaciji<br />
proglaπava upravnim aktom - doæivjela znatnije promjene u<br />
odnosu na prethodne tri od 1991. godine. Od veÊih izmjena Pravilnik<br />
predviapplea uvrπtavanje nacionalnih prvaka u pojedinaËnim sportovima<br />
u skupinu vrhunskih sportaπa razvrstavanjem, pod odreappleenim<br />
uvjetima, u treÊu od ukupno πest kategorija. Prema ocjeni predlagaËa,<br />
time Êe se i ovim aktom potvrditi domet rezultata najboljih<br />
sportaπa u Hrvatskoj koji dosad nisu imali pravo na kategorizaciju.<br />
Novost u prijedlogu je i povoljnija moguÊnost kategorizacije<br />
mlaappleih sportaπa - kadeta, kao dugoroËnije promiπljanje skrbi o<br />
mladim i perspektivnim sportaπima.<br />
n S HRVATSKOM LUTRIJOM ZA LOKALNI SPORT<br />
Sporazumom Hrvatskog <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> i Hrvatske Lutrije,<br />
tradicionalnog partnera u razvoju <strong>hrvatskog</strong> sporta - pet posto prihoda<br />
instant-sreÊke HL Auto Ëarolija rezervirano je za razvoj sporta<br />
na lokalnoj i regionalnoj razini. Prvi korisnik novËane potpore je<br />
Æupanijski savez sportova Vukovarsko-srijemske æupanije. Prema<br />
sporazumu potpisanom 6. studenoga 2006., sljedeÊe Êe dvije godine<br />
u svakoj od 20 æupanija i Gradu Zagrebu biti izabran po jedan<br />
projekt koji Êe oba partnera novËano poduprijeti s ukupnim iznosom<br />
od 100.000 kuna. Komisija (dva Ëlana iz HOO-a i dva iz<br />
HL-a) odabrat Êe projekt koji je prema opÊoj ocjeni vaæan za æupanijsku<br />
zajednicu i hrvatski sport. Planirana sredstva za ovaj projekt<br />
su 2,100.000 kuna.<br />
n DEKLARACIJOM U KORIST FAIR PLAY POKRETA<br />
Predstavnici 40 zemalja Ëlanica Europskog fair play pokreta<br />
(EFPM) odræali su od 27. do 30. rujna 2006. godine, u talijanskim<br />
Udinama, 12. kongres EFPM-a i 12. opÊu skupπtinu te usvojili jedinstvenu<br />
Deklaraciju o fair play pokretu. Vaæan dokument, u Ëijem<br />
je donoπenju sudjelovala i Hrvatska s predstavnicom HOO-a<br />
Biserkom Vrbek, pomoÊnicom glavnog tajnika za pravne i kadrovske<br />
poslove, govori o sportu na raskriæju razvoja zbog zabrinjavajuÊih<br />
pojava dopinga, podmiÊivanja, nedoliËnog i nefer ponaπanja.<br />
Deklaracija je poziv svim institucijama zaduæenima za razvoj olimpizma,<br />
sportaπima, vlastima, πkolama, sportskim klubovima, medijima<br />
i drugim sudionicima u sportu da se zauzmu za razvoj pozitivnih<br />
vrijednosti u sportu: timskog rada, tolerancije, meappleusobnog<br />
poπtovanja, primjene pravila igre, istine, solidarnosti i suradnje.<br />
n U ZAGREBU S POVODOM<br />
U povodu odræavanja Meappleunarodnog plivaËkog mitinga Mladost<br />
2006., 18. i 19. studenoga, u Zagrebu je boravio Genadij Aljeπin,<br />
potpredsjednik Meappleunarodnog plivaËkog saveza (FINA), Europskog<br />
plivaËkog saveza (LEN) i Ruskog <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> (ROC).<br />
Bila je to prigoda za sastanak s Ëelnicima HOO-a, predsjednikom<br />
Zlatkom Mateπom i glavnim tajnikom Josipom »opom, te savjetnikom<br />
za unapreappleenje vrhunskog sporta Ivanom VarvodiÊem. Razgovarali<br />
su o iznimno kvalitetnoj dosadaπnjoj suradnji dvaju olimpijskih<br />
<strong>odbora</strong> te dogovorili Sporazum o razmjeni struËnih i znanstvenih<br />
sportskih znanja i suradnju nacionalnih sportskih saveza ‹<br />
55
‹<br />
dviju zemalja. Uzvratni posjet Ruskom olimpijskom odboru trebao<br />
bi uslijediti u oæujku 2007. godine.<br />
n SPORT I FOTOGRAFIJA 2006.<br />
OcjenjivaËki sud Hrvatskog <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong>, zaduæen za provedbu<br />
Meappleunarodnog natjeËaja "Sport i fotografija 2006." u Hrvatskoj,<br />
a koji je raspisao Meappleunarodni olimpijski odbor u svibnju<br />
2006., pobjedniËkim je radovima proglasio autorske amaterske<br />
snimke Sanjina KovaËiÊa, Kreπimira MiheËiÊa i Petre »izmiÊ. Fotografski<br />
zapisi Sanjina KovaËiÊa proglaπen je najboljim u kategoriji<br />
koncept - fotografije posveÊene seriji borbi u maËevanju,<br />
Kreπimira MiheËiÊa u kategoriji mape - fotografija na temu nogometni<br />
navijaËi, dok je Petra »izmiÊ, u kategoriji fotografija - natjecanja<br />
svoje autorske snimke posvetila softballu. Prvonagraappleeni iz<br />
Hrvatske konkuriraju za jednu od prve tri nagrade na meappleunarodnoj<br />
razini natjeËaja za fotografe - amatere, a u organizaciji Komisije<br />
za kulturu i olimpijsko obrazovanje MOO-a.<br />
n OCJENJIVA»KI SUD NAGRADE HOO-a<br />
“MATIJA LJUBEK”<br />
VijeÊe HOO-a imenovalo je Ëlanove OcjenjivaËkog suda za Nagradu<br />
HOO-a "Matija Ljubek"<br />
za 2006. godinu. Za<br />
predsjednika je izabran Stojko<br />
VrankoviÊ, Ëlanovi su<br />
Danira NakiÊ BiliÊ, Æeljko<br />
Braja, Biserka Perman i Dinko<br />
Vuleta, a zamjenskim su<br />
Ëlanovima imenovani Juro<br />
Horvat i Branko Zorko.<br />
n S FOKUS<br />
MEDICALOM<br />
TRADICIONALNO<br />
USPJE©NO<br />
<strong>Hrvatski</strong> olimpijski odbor<br />
i tvrtka Fokus Medical<br />
d.o.o., ekskluzivni zastupnik<br />
renomiranih europskih proizvoappleaËa<br />
medicinske opreme,<br />
sklopili su 15. prosinca<br />
2006., ugovor o partnerstvu.<br />
»etverogodiπnjim ugovorom,<br />
koji su potpisali direktor<br />
Fokus Medicala Danko<br />
Prgomet i glavni tajnik Hrvatskog<br />
<strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong><br />
Josip »op, Fokus Medical se<br />
obvezao na donaciju medicinske<br />
opreme i novËane potpore<br />
u ukupnom godiπnjem<br />
iznosu od 100.000,00 kuna do Zimskih olimpijskih igara u Vancouveru<br />
2010. Partnerstvo Hrvatskog <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> i Fokus<br />
Medicala datira iz 1992. godine s prvim samostalnim nastupom<br />
hrvatskih sportaπa na OI Barcelona 1992. godine i do danas se<br />
uspjeπno potvrappleuje.<br />
n NA OI PEKING 2008. S Adriatica.netom<br />
Sluæbeni distributer ulaznica za Igre olimpijade, organizator i<br />
partner u organizaciji Hrvatske kuÊe i press centra, te smjeπtaja hrvatskih<br />
sportaπa u hotelu Zhao Long u Pekingu 2008. bit Êe Adriatica.net<br />
hrvatska turistiËka agencija i touroperator sa sjediπtem u<br />
Zagrebu. Odluku o izboru tome donijelo je VijeÊe HOO-a, biraju-<br />
Êi izmeappleu Adriatic.neta, Ban Toursa i Generalturista koji su se<br />
kandidirali na natjeËaj Hrvatskog <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> raspisan u<br />
studenome 2006. godine.<br />
n KARIJERA SPORTA©A -<br />
TRAJNA BRIGA OLIMPIJSKOG POKRETA<br />
U organizaciji Meappleunarodnog <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> (MOO) 7. i 8.<br />
prosinca 2006. odræan je u Lausannei u ©vicarskoj 2. Forum o programu<br />
"Karijera sportaπa". Forum, u kojem je na poziv MOO-a sudjelovala<br />
i predstavnica Hrvatskog <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> Vesna Peran,<br />
voditeljica programa Olimpijske solidarnosti u HOO-u, vodili<br />
su sportski direktor MOO-a Kelly Fairweather; generalni direktor<br />
MOO-a Urs Lacotte; predsjednik Komisije sportaπa MOO-a Sergej<br />
Bubka, uz predstavnika Adecco International Management Team<br />
Patricka Glennona. Program "Karijera sportaπa" oblikovan je kako<br />
bi olakπao sportaπima tranziciju nakon sportske karijere; od pomo-<br />
Êi u zapoπljavanju joπ za vrijeme bavljenja sportom do pripreme za<br />
dugoroËnu profesionalnu karijeru. <strong>Hrvatski</strong> olimpijski odbor, koji<br />
je u srpnju 2006. uveo program obrazovanja sportaπa u podruËju<br />
raËunalnih znanja potpisivanjem ugovora s tvrtkom KING ICT,<br />
planira uËeπÊe Hrvatske u meappleunarodnom programu veÊ poËetkom<br />
2007. godine.<br />
n ZAKLADA ZA SPORTA©E<br />
<strong>Hrvatski</strong> olimpijski odbor, <strong>Hrvatski</strong> klub olimpijaca i Sportske<br />
novosti potpisali su 21. prosinca 2006. sporazum o Zakladi hrvatskih<br />
sportaπa kako bi financijski i drugim oblicima potpore pomogli<br />
vrhunskim hrvatskim sportaπima koji unatoË uspjeπnoj sportskoj<br />
karijeri nisu egzistencijalno zbrinuti. Zakladom Êe upravljati<br />
Upravno vijeÊe s Ëetverogodiπnjim mandatom u sastavu Stojko<br />
VrankoviÊ, Gordan Koæulj, Danijela GrgiÊ, Tamara Boroπ (predstavnici<br />
HOO-a) Goran Sukno, Tomislav<br />
SmoljanoviÊ, Igor Boraska i<br />
Vlado ©ola (Klub hrvatskih olimpijaca)<br />
te Goran IvaniπeviÊ, Vedran<br />
Δorluka i Zvonimir Boban ujedno i<br />
predsjednik Upravnog vijeÊa<br />
(Sportske novosti). Za privremenu<br />
upraviteljicu Zaklade imenovana je<br />
Biserka Vrbek, pomoÊnica glavnog<br />
tajnika HOO-a za pravne poslove.<br />
n PROGRAM PLUS HRT-a<br />
i HOO-a<br />
U nazoËnosti predsjednika Hrvatskog<br />
<strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> Zlatka<br />
Mateπe, ravnatelja glazbene produkcije<br />
HRT-a Josipa Guberine, te<br />
urednika sportske redakcije HTV-a<br />
Æeljka Vele, glavni ravnatelj Hrvatske<br />
radiotelevizije Mirko GaliÊ i<br />
glavni tajnik HOO-a Josip »op potpisali<br />
su 27. prosinca 2006. ugovor<br />
o zajedniËkoj suradnji HOO-a i<br />
HRT-a u realizaciji Programa Plus<br />
Hrvatske televizije. ZajedniËka suradnja,<br />
meappleu ostalim, ukljuËivat Êe<br />
predstavljanje komercijalno "manje<br />
atraktivnih" sportova, praÊenje<br />
priprema hrvatskih olimpijskih<br />
kandidata za Olimpijske igre u Pekingu,<br />
domaÊinstva Hrvatske velikim meappleunarodnim sportskim<br />
natjecanjima. Hrvatska radiotelevizija kao dugogodiπnji partner<br />
HOO-a i Ëlanica <strong>olimpijskog</strong> POOLA, prema rijeËima predsjednika<br />
HOO-a Zlatka Mateπe, dokazala je odgovornost u πirenju temeljnih<br />
olimpijskih naËela i izgradnji uloge sporta u javnom i<br />
druπtvenom æivotu. Najviπe nacionalne kuÊe HOO i HRT imenovale<br />
su osobe zaduæene za koordinaciju ovih zadaÊa; urednika sportske<br />
redakcije HTV-a Æeljka Velu i struËnu suradnicu za informiranje<br />
i izdavaπtvo HOO-a Gordanu GaÊeπu.<br />
n HRVATSKI BIATLONSKI SAVEZ NOVI »LAN HOO-a<br />
Jednoglasnom odlukom Skupπtine novi, punopravni Ëlan<br />
Hrvatskog <strong>olimpijskog</strong> <strong>odbora</strong> od 28. prosinca 2006. godine je<br />
<strong>Hrvatski</strong> biatlonski savez koji se je sporazumno odvojio od<br />
Hrvatskog skijaπkog saveza u rujnu ove godine. <strong>Hrvatski</strong> biatlonski<br />
savez sa statusom <strong>olimpijskog</strong> sporta Ëlan je Meappleunarodne biatlonske<br />
unije (IBU) osnovane 1993. godine, a koju priznaje<br />
Meappleunarodni olimpijski odbor (IOC) i OpÊe udruæenje meappleunarodnih<br />
sportskih federacija (GAISF). Savez Ëije je sjediπte u Zagrebu,<br />
Trg Kreπimira ΔosiÊa 11 udruæuje pet biatlonskih klubova;<br />
"Jarun", "©estine", "Oroslavje", "Gorski kotar" i "Bjelolasica".
KALENDAR NATJEC<br />
Priredila<br />
Milena DragiπiÊ<br />
SijeËanj<br />
Karling<br />
Svjetsko prvenstvo<br />
(æene)<br />
Aomori, Japan<br />
1. sijeËnja<br />
Svjetsko prvenstvo<br />
(muπki)<br />
Edmonton, Kanada<br />
1. sijeËnja<br />
Rukomet<br />
XX. svjetsko<br />
prvenstvo (muπki)<br />
NjemaËka<br />
19. sijeËnja - 5.<br />
veljaËe<br />
Tenis<br />
Grand Slam<br />
Australian Open<br />
Melbourne, Australija<br />
22. sijeËnja -<br />
4. veljaËe<br />
Stolni tenis<br />
Pro Tour Croatian<br />
Open<br />
Zagreb, Hrvatska<br />
16. - 20. sijeËnja<br />
Ana JeluπiÊ<br />
Zimska Univerzijada<br />
Torino, Italija<br />
17. - 27. sijeËnja<br />
Zimske igre mladeæi<br />
RZ Alpe Jadran<br />
Hinterstoder, Austrija<br />
22. - 25. sijeËnja<br />
Skijanje<br />
FIS Svjetski kup<br />
(æene)<br />
Zagreb, Hrvatska<br />
(slalom)<br />
4. sijeËnja<br />
Maribor, Slovenija<br />
(veleslalom, slalom)<br />
6. - 7. sijeËnja<br />
Zauchensee, Austrija<br />
(spust)<br />
12. sijeËnja<br />
Zauchensee, Austrija<br />
(super G)<br />
14. sijeËnja<br />
Cortina d'Apmezzo,<br />
Italija (spust, super<br />
G, veleslalom)<br />
19. - 22. sijeËnja<br />
San Sicario, Italija<br />
(spust, super G)<br />
27. - 28. sijeËnja<br />
FIS Svjetski kup<br />
(muπkarci)<br />
Adelboden,<br />
©vicarska,<br />
(veleslalom, slalom)<br />
6. - 7. sijeËnja<br />
Wengen, ©vicarska<br />
(spust, slalom,<br />
kombinacija)<br />
12. - 14. sijeËnja<br />
Chamonix, Francuska<br />
(spust, kombinacija)<br />
20. - 21. sijeËnja<br />
Kitzbuehel, Austrija<br />
(spust, super G,<br />
slalom)<br />
26. - 28. sijeËnja<br />
Schladming, Austrija<br />
(slalom, noÊni<br />
slalom)<br />
30. sijeËnja -<br />
3. veljaËe<br />
Tamara<br />
Boroπ i<br />
Cornelia<br />
Vaida<br />
VeljaËa<br />
Karate<br />
EKF Juniorsko i<br />
kadetsko prvenstvo<br />
Izmir, Turska<br />
9. - 12. veljaËe<br />
Hrvanje<br />
Seniorsko svjetsko<br />
prvenstvo - grËko<br />
rimski stil<br />
Trabzon, Turska<br />
24. - 25. veljaËe<br />
3. - 18. veljaËe<br />
Garmisch<br />
Partenkirchen,<br />
Austrija (spust,<br />
slalom)<br />
24. - 25. veljaËe<br />
Zimski olimpijski<br />
festival Europske<br />
mladeæi<br />
Jaca, ©panjolska<br />
18. - 23. vljaËe<br />
Oæujak<br />
Skijanje<br />
FIS Svjetski kup<br />
(æene)<br />
Skijanje<br />
FIS Svjetski kup<br />
(æene)<br />
WSV Are<br />
3. - 18. veljaËe<br />
Sierra Nevda,<br />
©panjolska<br />
(veleslalom, slalom)<br />
24. - 25. veljaËe<br />
FIS Svjetski kup<br />
(muπki)<br />
WSC Are<br />
(kombinacija)<br />
Tarvisio, Italija<br />
(spust, super G,<br />
kombinacija)<br />
2. - 4. oæujka<br />
Zwiesel, NjemaËka,<br />
(veleslalom, slalom)<br />
10. - 11. oæujka<br />
Lenzerheide,<br />
©vicarska (finale:<br />
spust, super G,<br />
58
ANJA 2007.<br />
SIJE»ANJ - VELJA»A - OÆUJAK<br />
slalom, veleslalom)<br />
14. - 18. oæujka<br />
FIS Svjetski kup<br />
(muπki)<br />
Atletika<br />
29. Europsko atletsko<br />
prvenstvo u dvorani<br />
Birmingham, Velika<br />
Britanija<br />
Biciklizam<br />
UCI Pro Tour -<br />
Milano - San Remo<br />
Italija<br />
24. oæujka<br />
Blanka VlaπiÊ<br />
Kranjska Gora,<br />
Slovenija<br />
(veleslalom, slalom)<br />
3. - 4. oæujka<br />
Kvitjfel, Norveπka<br />
(spust, super G)<br />
10. - 11. oæujka<br />
Lenzerheide,<br />
©vicarska, (spust,<br />
super G, slalom,<br />
veleslalom)<br />
14. - 18. oæujka<br />
2. - 4. oæujka<br />
SP u krosu<br />
Mombasa, Kenija<br />
24. - 25. oæujka<br />
Vodeni sportovi<br />
12. FINA Svjetsko<br />
prvenstvo u vodenim<br />
sportovima<br />
Melbourne, Australija<br />
18. oæujka -<br />
1. travnja<br />
Klizanje<br />
Svjetsko prvenstvo u<br />
sinkroniziranom<br />
klizanju<br />
London (Ontario),<br />
Kanada<br />
30. - 31. oæujka<br />
Stolni tenis<br />
Europsko prvenstvo<br />
Beograd (Srbija)<br />
25. oæujka -<br />
1. travnja<br />
59