Tabelarvutuse funktsioonid
Tabelarvutuse funktsioonid
Tabelarvutuse funktsioonid
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Tabelarvutuse</strong> funktsioone<br />
Funktsioonid aitavad meie eest ära teha pikemaid ja tülikamaid arvutusi. Valemi sisse funktsiooni nime kirjutamist võiks<br />
nimetada funktsiooni väljakutsumiseks. Väljakutsumine koosneb funktsiooni nimest ja sellele järgnevast ümarsulgudes<br />
olevast argumentide loetelust. Argumentide kaudu antakse funktsioonile ette algväärtused ja muud tingimused/täpsustused,<br />
mille järgi funktsioon oma tööd teeb. Argumentide õige järjekord on oluline!!<br />
Näide:<br />
=ROUND(A1;2)<br />
ROUND – funktsiooni nimi (funktsioon ümardab talle etteantud arvu)<br />
A1 ja 2 – argumendid, A1 on lahtri aadress, milles olevat arvu ümardatakse; 2 näitab ümardamise täpsust – 2 kohta peale<br />
koma. Kui nt lahtris A1 on väärtus 13,347333, siis valemi tulemuseks on 13,35.<br />
Funktsioone saab kasutada valemite koosseisus – ta võib moodustada üksinda kogu valemi, kuid võib olla ka segamini koos<br />
teiste tehetega. Ühes valemis võib kasutada mitut funktsiooni. Ühe funktsiooni argumendi kohal võib paikneda teise<br />
funktsiooni väljakutse.<br />
Lihtsamad ja tihemini kasutatavad <strong>funktsioonid</strong><br />
AVERAGE(lahtrite piirkond) aritmeetiline keskmine näidatud piirkonna arvudest<br />
SUM(lahtrite piirkond) summa näidatud piirkonna arvudest<br />
MIN(lahtrite piirkond) väikseim väärtus näidatud piirkonna arvudest<br />
MAX(lahtrite piirkond) suurim väärtus näidatud piirkonna arvudest<br />
COUNT(lahtrite piirkond) loendab arvud antud piirkonnas<br />
SUMIF(kriteeriumi piirkond; kriteerium; summeeritav piirkond) summeerib piirkonna<br />
lahtrid, mis vastavad esitatud tingmusele; kui kriteeriumiks on summeeritava arvu enda väärtus, siis piisab esimese piirkonna<br />
kirjutamisest (st kriteerium ja sumeeritavad arvud on samas kohas)<br />
COUNTIF(lahtrite piirkond; kriteerium) loendab piirkonnas olevad väärtused, mis vastavad esitatud<br />
kriteeriumile<br />
MEDIAN(lahtrite piirkond) mediaan ehk keskväärtus piirkonna väärtustele<br />
MODE(lahtrite piirkond) mood piirkonna väärtustele<br />
IF(tingimus;väärtus_kui_jah;väärtus_kui_ei) kuvatakse erinev tekst või tehakse erinev tehe<br />
vastavalt tingimuses leitud väärtusele<br />
“lahtrite piirkond” või “piirkond” tähendab lahtrite vahemiku esimese ja viimase aadressi määramist:<br />
A1:L1, ednemasti võib ühe piirkonna asemel olla ka mitu piirkonda.<br />
“kriteerium” saab olla:<br />
• konstantne väärtus, nt 3,<br />
• poolik võrdlustehe, nt “>2” (suurem kui 2),<br />
• viide lahtrile, kus paikneb tingimus, nt B12, (vastavas lahtris on loendatav arv)<br />
• regulaaravaldis, nt b*, mis tähendab kõiki tekste, mis algavad b tähega; regulaaravaldisi saab moodustada veel tunduvalt<br />
keerulisemaid.<br />
“tingimus” if-funktsioonis on täielik võrdlustehe (või loogikatehe), nt A2>100. Sellisel tehtel saab olla vastuseks üks<br />
kahest võimalikust väärtusest: jah (true) või ei (false).<br />
Järgmised kategooriad on selgitatud väga lühidalt, tegelikult on igal funktsioonil omad argumendid ja reeglid kuidas neid<br />
kasutada.<br />
Kategooria: Database<br />
Funktsioonid, mis seotud andmebaaside ja loenditega. Vastavalt eraldi lahtritesse kirja pandud<br />
kriteeriumile leitakse keskmisi, loendatakse, leitakse miinimume ja maksimume andmetabelist e.<br />
andmebaasist. Kriteerimid on selleks, et valida välja mingile tingimusele vastavad andmebaasi kirjed<br />
(näit. Pikkus>190)<br />
DAVERAGE leiab kriteerimile vastavate kirjete mingi välja keskmine
DCOUNT<br />
DCOUNTA<br />
DMAX<br />
DSUM<br />
Ja nii edasi…<br />
loendab kriteeriumile vastavatest kirjetest ühest konkreetsest väljast arvude esinemist<br />
loendab kriteeriumile vastavatest kirjetest valitud väljast mitmu neist ei ole tühjad<br />
leiab kriteeriumile vastavate kirjete hulgast mingi välja maksimumi<br />
summeerib kriteeriumile vastavate kirjete mingi välja sisu<br />
Tüüpiliselt on kõigil neil D-ga algavatel <strong>funktsioonid</strong>el parameetriteks tabeli piirkond; väli, millele<br />
tegevust rakendatakse ja kriteeriumi piirkond<br />
Kategooria: Date&Time<br />
Kuupäeva ja kellaaja <strong>funktsioonid</strong> lubavad teha mitmesuguseid operatsioone aegadega – päeva, kuu ja<br />
aasta numbri leidmine, tänase kuupäeva leidmine, kuupäeva koostamine, tööpäevade arvu leidmine jne.<br />
Mõned näited:<br />
DATE<br />
paneb eraldiseisvatest aatsast, kuust ja päevast kokku kuupäeva<br />
DAY, MONTH, YEAR käsuga TODAY leitud arvust eraldab päeva, kuu, aasta<br />
HOUR, MINUTE, SECOND käsuga NOW leitud kellaajast eraldab tunnid, minutid<br />
DAYS<br />
leiab mitu päeva on kahe kuupäeva vahel<br />
NETWORKDAYS<br />
leiab, mitu tööpäeva on kahe kuupäeva vahel<br />
NOW<br />
kuupäev ja kellaaeg<br />
TIME<br />
paneb eraldiseiavatest tundidest, minutitest ja sekunditest kokku kellaaja<br />
TODAY<br />
tänane kuupäev<br />
WEEKDAY<br />
leiab kuupäeva järgi nädalapäeva<br />
EASTERSUNDAY millal on lihavõttepühad antud aastal<br />
Kategooria: Financial<br />
Finantsarvutus<strong>funktsioonid</strong>, millega saab teha tavalisi äri (rahalisi) arvutusi. Eesti keeles räägitakse ka<br />
majandusmatemaatika <strong>funktsioonid</strong>est. Saab leida näiteks maksete suurusi laenu tagasimaksmisel,<br />
investeerimisel saadavaid oodatavaid tulusid (tuleviku suurusi), jne.<br />
Tüüpilisteks parameetriteks nende <strong>funktsioonid</strong>e puhul on<br />
• Tuleviku väärtus (Future value fv) – investeeringu või laenu väärtus, kui kõik maksed on tehtud.<br />
• Perioodide arv (Number of periods nper) – perioodide arv ehk maksete arv, mis kindla perioodi järgi<br />
tehakse.<br />
• Makse suurus (Payment pmt) – võla või investeerimismaksu suurus, mida igal perioodil arvestatakse<br />
• Momendi väärtus (Present value pv) – investeeringu või laenu suurus perioodi algul, näiteks laenu<br />
puhul on selleks väärtuseks laenu suurus.<br />
• Määr e. suhtarv (Rate rate) – laenu või investeeringu intressi määr või diskonto protsent ()<br />
• Põhivorm (Type type) – aeg, millal makstakse - perioodi alguses või lõpus, näit. kuu alguses või kuu<br />
lõpus.<br />
Põhiline seos nende vahel on:<br />
(pmt*nper)+pv+fv=0<br />
PV Leiab investeeringu esialgse suuruse, näiteks kui laenata raha, siis selleks suuruseks on laenatud raha kogus<br />
PV(rate,nper,pmt,fv,type)<br />
FV Leiab investeeringu suuruse tulevikus, kui on teada intressimäär, intressi arvutamise perioodide arv ja maksed.<br />
Perioodid peavad olema võrdse pikkusega ja intressimäär jääv. fv(rate,nper,pmt,pv,type)<br />
PMT Arvutab laenu tagasimakse suuruse, mille aluseks on konstantsed maksed ja konstantne laenuprotsent<br />
PMT(rate,nper,pv,fv,type)<br />
NPV Leiab momendi rahaseisu, mis tugineb seeriale sularaha liikumistele, arvestades %. Väljamaksed on negatiivsed<br />
ja sissetulekud positiivsed väärtused NPV(rate, value1, value2, ...)
Kategooria: Information<br />
Info küsimise <strong>funktsioonid</strong>. Siia kategooriasse kuuluvad <strong>funktsioonid</strong>, mis lubavad teada saada midagi<br />
lahtrite sisude kohta. Tüüpiliseks väljundiks on loogikatüüpi väärtus TRUE (tõene) või FALSE (väär).<br />
COUNTBLANK loendab tgühjad lahtrid piirkonnas<br />
ISBLANK TRUE, kui on tühi väärtus<br />
ISEVEN<br />
TRUE, kui lahtris on paarisarv<br />
ISLOGICAL TRUE, kui lahtris on loogikaväärtus<br />
ISNONTEXT TRUE, kui lahtris olev väärtus pole tekst<br />
ISNUMBER TRUE, kui lahtris olev väärtus on number<br />
TYPE<br />
vastusedks on number, mis määrab millist tüüpi andmetega lahtris tegemist on.<br />
Jne.<br />
Nõndanimetatud IS-<strong>funktsioonid</strong> sobivad kasutamiseks koos IF-lausega, kus funktsiooni abil<br />
tekitatakse loogikatingimus, millele vastavalt leitakse lahtri väärtus.<br />
Kategooria: Logical<br />
Loogika<strong>funktsioonid</strong> tegelevad mingil kujul loogikaväärtuste leidmisega<br />
AND loogikatehe AND e. ‘loogiline ja’, kuis argumentideks on loogikaväärtused ja vastused leitakse vastavalt<br />
tõeväärtustabelile (tuleta meelde andmetabelit ja filtreid)<br />
IF<br />
saab vastavalt mingi lahtri väärtusele rakendada erinevaid valemeid või kirjutada lahtrisse erinevaid tekste<br />
NOT loogikatehe NOT, ehk loogiline eitus, argumendi loogikaväärtus pööratakse ringi<br />
OR<br />
loogikatehe OR e. ‘loogiline või’, kus argumentideks on loogikaväärtused ja tulemus leitakse vastavalt<br />
tõeväärtustabelile.<br />
Kategooria: Spreadsheet<br />
Otsimise ja viitamise <strong>funktsioonid</strong>. Vastavalt otsitavatele väärtustele või juba kusagilt leitud<br />
lahtriaadressidele on võimalik leida vastavaid väärtused.<br />
HLOOKUP otsib horisontaalsuunas ühe välja väärtuse järgi teise välja sisu<br />
INDEX leiab määratud piirkonnast viite lahtrile<br />
LOOKUP leiab väärtuse ühes reas/veerus vastavalt mingile väärtusele teises reas/veerus<br />
MATCH leiab massiivis koha vastavalt väärtuste võrdlemisele<br />
VLOOKUP otsib verikaalsuunas ühe välja väärtuse järgi teise välja sisu<br />
Ülejäänud tegelevad ka põhiliselt ridade ja veergude numbrite leidmisega<br />
Funktsioon ADDRESS sätib oma parameetrid näiteks kokku üheks lahtri aadressiks<br />
Funktsioonid COLUMN ja ROW aga ütlevad näiteks, mitmendas veerus ja mitmendas reas paikneva<br />
lahtriga on tegemist.<br />
Kategooria: Mathematical<br />
Matemaatika ja trigonomeetria <strong>funktsioonid</strong>. No siia lisaks küll ainult selle nimekirja alguse. Enamuse<br />
<strong>funktsioonid</strong>e sisu peaks juba nimest selguma:<br />
ABS absoluutväärtus<br />
ACOS arkuskoosinus<br />
ASIN arkussiinus<br />
jne.
Kategooria: Statistical<br />
Statistika<strong>funktsioonid</strong>. Seda osa tasub teil ilmselt uurida peale statistika kursuse lõppu (või ka<br />
paralleelselt), sest muidu selle lahtiseletamine olekski juba see sama kursus. Siin on igasugused<br />
keskmised, korrelatsiooni koefitsendid, dispersiooni näitajad, Pearsoni korrelatsiooni kordajad, jne.<br />
Kategooria: Text Functions<br />
Tekstitöötlemisega seotud <strong>funktsioonid</strong>. Funktsiooni läheb ühe parameetrina sisse mingi tekst ja selle<br />
tekstiga võetakse midagi ette. Näiteks:<br />
CLEAN<br />
kustutab tekstist kõik mittetrükitavad märgid<br />
CONCATENATE ühendab mitu erinevat tekstijuppi üheks tekstiks<br />
DOLLAR teisendab numbri tekstiks, kasutades $-i formaati<br />
EXACT<br />
kontrollib, kas kaks teksti on täpselt ühesugused<br />
FIND<br />
leiab osa teksti pikema teksti seest<br />
LEFT<br />
annab vasakpoolsed märgid tekstist<br />
LEN<br />
leiab märkide arvu tekstis<br />
LOWER teisendab kõik tähed tekstis väiketähtedeks<br />
PROPER teeb igas sõnas esimese tähe suureks<br />
RIGHT<br />
leiab tekstist kõige parempoolsema märgi<br />
UPPER<br />
teisendab kõik tähed tekstis suurtähtedeks<br />
jne.