veÄ
veÄ
veÄ
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Zgodovina in teorija<br />
arhitekture 2<br />
Klasična grška arhitektura
Antična Grčija<br />
Kronologija grškega sveta<br />
Minojska civilizacija cca. 3000 – 1380<br />
pr.n.š.<br />
Bronasta doba v Egeju cca. 2000 – 750<br />
pr.n.š.<br />
Mikenska civilizacija<br />
1600 – 1100 pr.n.š.<br />
Trojanska vojna<br />
cca. 1250 pr.n.š.<br />
Iliada in Odiseja dobita končno<br />
obliko<br />
8. stol. pr.n.š.<br />
Grško arhaično obdobje<br />
700 – 500 pr.n.š.<br />
Grška klasična doba<br />
479 – 323 pr.n.š.<br />
Periklej prevzame oblast v Atenah 458 pr.n.š.<br />
Gradnja Partenona<br />
448 – 432 pr.n.š.<br />
Platonovo življenje cca. 427 – 347<br />
pr.n.š.<br />
Osvajanja Aleksandra<br />
Makedonskega<br />
333 – 323 pr.n.š.
21. november<br />
Sedmo predavanje: Arhaična (700 pr.<br />
n. št. – 480 pr. n. št.) in klasična grška<br />
arhitektura (480 pr. n. št. - 323 pr. n.<br />
št.).<br />
Mikenski megaron kot izhodišče za<br />
arhitekturni razvoj grškega svetišča;<br />
struktura in organizacija grškega<br />
svetišča (mesto postavitve, tloris,<br />
nosilni in nošeni elementi, uporaba in<br />
ureditev okolice); tipi svetišč (središčni<br />
–tolos in vzdolžni tempelj);<br />
izoblikovanje stebrnih redov (dorski,<br />
jonski in korintski).<br />
Razumevanje konstrukcijskih izhodišč<br />
za razvoj grškega svetišča;<br />
poznavanje strukture, organizacije in<br />
vloge svetišča; poznavanje različnih<br />
tipov svetišč; poznavanje značilnosti<br />
treh stebrnih redov. Herino svetišče in<br />
Pozejdonovo svetišče v Pozejdoniji<br />
(Paestum). Naos, pronaos, cela,<br />
timpanon, zatrep, friz, triglifi, metope,<br />
steber, baza, deblo, kapitel, arhitrav,<br />
stebrni red, dorski slog.
Večino grške celine je kamnita in<br />
pusta in zato slaba za kmetijstvo •<br />
Večina Grkov je torej živela ob<br />
obali ali na otokih, kjer je bila<br />
dobra zemlja za kmetovanje •<br />
Egejsko morje in Sredozemsko<br />
morje sta omogočila komunikacijo<br />
in trgovino z drugimi mesti in<br />
deželami.<br />
Grški srednji vek (1100-750<br />
pr.n.št.) Mikenci so bili grškega<br />
porekla - grško civilizacijo zato<br />
ponavadi gledamo kot na<br />
nadaljevanje mikenske<br />
civilizacije, zato je začetek grške<br />
civilizacije, datiran v konec<br />
civilizacije mikenskega obdobja,<br />
1100pr.n.š. Po zaton Miken je na<br />
območju grške celine nastopilo<br />
obdobje upadanja, ki ga<br />
imenujemo grški srednji vek.
Grčija: čvrst je namreč popek zemlje.<br />
Friedrich Hölderlin, Grčija, v. 16/17 (prev. A. Košar)<br />
–1100 pr.n.š. – 750<br />
pr.n.š. grški srednji vek<br />
–750 pr.n.š.– 500 pr.n.š.<br />
arhaično obdobje<br />
–500 pr.n.š. – 323 pr.n.š.<br />
klasično obdobje<br />
323 pr.n.š. – 147 pr.n.š.<br />
helenistično obdobje
Pozejdonov tempelj na Sounionu, V. stol. pr.n.š.
Tabela harmonije, ki vibrira v nas, predstavlja naš kriterij harmonije.<br />
To mora biti os, po kateri je organiziran človek, v čistem sozvočju z<br />
naravo, in verjetno s stvarstvom; os organizacije, ki mora biti ista,<br />
kot tista po kateri se ravnajo vsi naravni pojavi in element; os, ki nas<br />
napeljuje k predpostavki o enotnosti stvarstva in k priznavanju<br />
enotne volje v začetku.<br />
Le Corbusier, Vers Une Architecture (Paris: Flammarion, 1995)
Lord Byron, podpis na<br />
templju v Sounionu,<br />
portret Byrona v albanski<br />
obleki, Thomas Phillips,<br />
1811
Grški bogovi
Clio, muza zgodovine,<br />
Urania, muza astronomije,<br />
Melpomene, muza tragedije,<br />
Thalia, muza komedije,<br />
Terpsicora, muza plesa,<br />
Kaliopa, muza epskega pesništva,<br />
Erato, muza ljubezenske poezije,<br />
Euterpe, muza liričnega pesništva in<br />
Polimnia, muza nabožnih pesmi<br />
Giulio Romano, Apolon pleše z muzami,<br />
Palača Pitti, Firence, renesansa
Hiparh<br />
Homer
Geometrično poslikana keramika, arhaično obdobje
Kreacija ravne površine, platforme, ima več kot le praktičen pomen v kreiranju<br />
arhitekture. Horizontalna površina ali sosledje horizontalnih površin je prva osnova v<br />
vsakem sistemu oblikovanja prostora, ki je namenjen organiziranemu ali kolektivnemu<br />
življenju.<br />
Rex Distin Martienssen, Ideja prostora v grški arhitekturi s posebnim ozirom na dorski tempelj in<br />
njegovo umestitev v prostor, 1956 (PM)
Megaron v Troji, 2300 pr.n.š.<br />
Grški hiši iz srednjega heladskega<br />
obdobja, 1900-1600 pr.n.š. :<br />
Korakou, Olympia
Grški srednji vek 1100–750 pr.n.š.<br />
(Razvoj grškega templja, lesen izvor stebrnih redov)<br />
•Apolonov tempelj v Termonu (Thermosu), ( Apollo Thermios), gradnja templja A,<br />
pred 10. stol. pr.n.š., 6 x 23 m, dvokapni megaron; gradnja templja B, 9./10 stol.<br />
pr.n.š., 7 x 21,5 m, skoraj ortogonalna cela z dvokapnim peristasom, gradnja<br />
templja C, cca. 625 pr. n.š., 7 x 32 m, cela in peristasis sta povezana z isto<br />
streho.
Lokacije prvih<br />
grških templjev
Tempelj je vedno orientiran proti vzhodu, tako da jutranje sonce osvetli skulpture v njem.<br />
Templji so načrtovani zato, da bi bili občudovani od zunaj, ne da bi bili uporabljani kot<br />
prostori. Izvor grškega templja je mikenski megaron. Od megarona je šel tempelj skozi<br />
več razvojnih faz, kot vidimo na diagramu. Dokončna oblika se pojavi cca. 500 pr.n.š.
Glinasti model svetišča, Argos, 8.stol.pr.n.š.
Tloris tipičnaga templja
Tempelj ima praviloma longitudinalno zasnovo. Stoji<br />
na ploščadi (stilobat), ki je okrog in okrog<br />
obdana s stopnicami. V jedru templja je sveti prostor,<br />
naos oziroma cela, kjer stoji kip božanstva.<br />
Del cele je namenjen tudi zakladnici. Cela je okrog in<br />
okrog obdana s stebriščem. Streha je<br />
dvokapna.