Ä. 2/2009 - Výzkumný ústav práce a sociálnÃch vÄcÃ
Ä. 2/2009 - Výzkumný ústav práce a sociálnÃch vÄcÃ
Ä. 2/2009 - Výzkumný ústav práce a sociálnÃch vÄcÃ
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Příloha<br />
podobnou rodinnému prostředí. Navíc se alternativní formy péče nevyskytují<br />
a nerozvíjejí tam, kde je institucionální péče z různých důvodů<br />
nedostupná, nevýhodná či přímo nemožná.<br />
Provedená analýza směřovala k hledání možností odstraňování nebo<br />
alespoň zmírňování diskrepancí mezi nabídkou a poptávkou po službách<br />
denní péče o děti. V případě jeslí je třeba hledat rovnováhu mezi<br />
požadavky na jejich kvalitu a finanční náročností. Při stávajících standardech<br />
zůstanou bez dalších dotací pro mnohé rodiče finančně,<br />
a v důsledku i prostorově, obtížně dostupné. Jejich levnější zřizování při<br />
mateřských školách naráží na organizační problémy. Nadějněji se jeví<br />
vytváření podmínek pro alternativní služby hlídání dětí, které by uspokojovaly<br />
především často deklarovanou poptávku po nepravidelných,<br />
polodenních nebo krátkodobých službách péče.<br />
Mateřské školy jsou dostupné i v nejmenších obcích (v 95 % všech<br />
obcí). Oblasti s jejich nedostatkem jsou nejčastěji velká města a jejich<br />
satelity, především Praha. Důvodem neuspokojené poptávky bývá<br />
i zájem rodičů o krátkodobou docházku (podmíněný požadavky pro<br />
nárok na rodičovský příspěvek) a o umístění dětí mladších tří let, obojí<br />
přinášející problémy kapacitní i organizační. Žádoucím řešením rozdílů<br />
v nabídce a poptávce je i zde podpora soukromého sektoru, jehož ceny<br />
zatím působí kontraproduktivně, zatímco finanční dostupnost školek<br />
není zásadním problémem. Zřizování firemních školek představuje<br />
dosud nedostatečně promyšlenou alternativu. Nejsou dost zanalyzovány<br />
právní souvislosti jejich zřizování, ani kvalitativní požadavky na<br />
jejich zřizování, a tím také přínos pro děti, zatímco přínos pro rodiče je<br />
nepochybný.<br />
Školní družiny jsou nejméně kontradiktorní oblastí služeb denní péče<br />
o děti. Jejich hlavním problémem je vysoká norma na maximální počet<br />
dětí ve skupině ve školní družině, která je ve většině družin plně naplněna<br />
z důvodů napjatého rozpočtu. Nevýhody toho dopadají na děti<br />
i vychovatelky.<br />
Pro celkovou efektivitu systému služeb denní péče o děti je velmi<br />
důležitá kooperace mezi různými zúčastněnými subjekty. Přitom na nejvyšší<br />
úrovni je sporné rozdělení příslušných kompetencí mezi třemi<br />
ministerstvy. Na úrovni obcí jejich spolupráce napomáhá řešit problémy<br />
jak s poskytováním, tak využíváním kapacit zařízení denní péče.<br />
Vyšší míra spolupráce byla zjištěna mezi obcemi stejného typu, než<br />
mezi většími městskými centry a obcemi v jejich zázemí. Obce mají<br />
rezervy v hledání inovativních forem péče v mezích svých kompetencí,<br />
např. v podpoře neziskového sektoru, případně v navázání spolupráce<br />
se soukromou sférou, především zaměstnavateli.<br />
Dalším předpokladem efektivnosti celého systému je to, aby v souhrnu<br />
vytvářely co nejširší spektrum služeb péče, vyznačujících se různými<br />
specifickými charakteristikami. V současnosti lze v tomto smyslu<br />
rozlišit služby veřejného sektoru, zajišující vysokou kvalitu, u mateřských<br />
škol také finanční a do velké míry i prostorovou dostupnost. V případě<br />
jeslí dnes zůstává jejich hlavní předností kvalita. Zařízení soukromého<br />
sektoru poskytují především větší variabilitu a flexibilitu služeb,<br />
avšak za vyšší cenu. Aktivity neziskového sektoru zatím jakýmsi<br />
„skromným“ způsobem doplňují celý systém o méně často požadované,<br />
ale nenahraditelné služby krátkodobého a nárazového hlídání dětí.<br />
Rozšíření jejich služeb o formy, které mají blíže k tradiční péči o děti, by<br />
mohlo být jedním ze směrů dalšího vývoje, především v malých obcích.<br />
Škála subjektů, které se teoreticky mohou podílet na denní péči o děti<br />
do 10 let věku, je dostatečně široká. Každý má však vedle výhod i některá<br />
omezení, a proto je žádoucí podpořit všechny funkční formy. Vzhledem<br />
k diverzifikaci forem denní péče o malé děti se komplikuje právní<br />
rámec jejího poskytování a rozšiřuje spektrum právních norem, jež jsou<br />
zde uplatňovány. Bylo by třeba prověřit adekvátnost některých legislativních<br />
norem vzhledem ke každému konkrétnímu typu služeb, jeho<br />
funkcím a rozsahu působnosti<br />
Druhý projekt „Rozbor problematiky agenturního zaměstnávání“<br />
řešil VÚPSV na počátku roku 2008 pro MPSV jako projekt výzkumu pro<br />
potřeby státu č. HR 166/07. Agentury práce do českého právního řádu<br />
České republiky vstoupily novelou zákoníku práce v říjnu 2004. Oproti<br />
ostatním zemím má český pracovní trh svá specifika, která vyplývají<br />
jednak z platné legislativní úpravy v oblasti pracovního práva a jednak<br />
z jeho sociogeografických charakteristik. Ze sekundární analýzy vyplývá,<br />
že agenturní zaměstnávání je v ČR hojně využíváno nejen v období<br />
omezení stavu a náboru kmenových zaměstnanců, ale i v takových situacích,<br />
jako je rodičovská dovolená nebo onemocnění či absence vlastních<br />
pracovníků. Jen v letech 2004 a 2005 se, podle průzkumu Work Place<br />
Survey 2006, v Česku trh „agenturního zaměstnávání“ zvýšil o150 procent.<br />
Zkušenost s agenturním zaměstnáváním mají všichni výše uvedeným<br />
průzkumem dotázaní personalisté a finanční manažeři.<br />
Hlavními důvody využívání agenturního zaměstnání je pro 49 % zaměstnavatelů<br />
ideální způsob, jak zaměstnat lidi na konkrétní časově<br />
omezený projekt, pro 29 % flexibilní zaměstnanecká politika, pro 12 %<br />
snížení fixních nákladů a pro 8 % čerstvý pohled na činnost firmy.<br />
Agenturní zaměstnávání je charakterizováno trojstranným vztahem,<br />
kde jako zaměstnavatel vystupuje personální agentura. Ta požadovaného<br />
zaměstnance nejen vyhledá a doporučí, ale také zaměstná a dočasně<br />
přidělí k výkonu práce u svého klienta-uživatele.<br />
Odhlédneme-li od studentských brigád, lze rozlišit agenturní zaměstnávání<br />
v oblasti nižších pozic (administrativní, manuální apod.), nenáročných<br />
na úroveň kvalifikace a zkušeností, které specializaci nevyžadují,<br />
a specializované agenturní zaměstnávání u pozic vyšších, náročných<br />
na úroveň dosaženého vzdělání a praxe.<br />
Cílem tohoto projektu bylo s pomocí relevantních aktérů vydefinovat<br />
nejdůležitější problémy stávající právní úpravy agenturního zaměstnávání<br />
a její aplikace v praktickém životě, dále provést právní analýzu<br />
institutu agenturního zaměstnávání a zjištěné problémy promítnout do<br />
návrhu případných legislativních změn. K identifikaci nejvýznamnějších<br />
problémů spojených s právní úpravou a praktickým fungováním agenturního<br />
zaměstnávání byla zvolena metoda diskuse u „kulatého stolu“,<br />
kterého se zúčastnili zástupci všech nejvýznamnějších subjektů, kterých<br />
se sledovaný fenomén dotýká. Konkrétně se jednalo o zástupce MPSV<br />
a agentur práce, dále pak o zástupce zaměstnavatelů, odborů, inspektorátů<br />
práce a úřadů práce.<br />
Experti se shodli, že ukotvení formy agenturního zaměstnávání<br />
v našem právním řádu je bezesporu pozitivem – přispívá k tvorbě pracovních<br />
míst, mnozí zaměstnanci právě touto formou zaměstnání po<br />
jisté době nacházejí trvalý pracovní poměr. Nicméně je s ním spojena<br />
řada problémů, které na něj vrhají negativní stín a vedou až k diskusím<br />
o jeho zrušení. Experti v rámci diskuse vydefinovali 16 významných<br />
problémových okruhů:<br />
1. Licenční podmínky, resp. udělování a odnímání licencí<br />
2. Absence definice srovnatelných podmínek a jejich kontrola<br />
3. Plnění povinného podílu osob se zdravotním postižením v případě<br />
agentur práce<br />
4. Povinnost hlásit volná pracovní místa<br />
5. Kontrolní činnost státních orgánů zaměřená na fungování agentur<br />
práce a jejich provázanost<br />
6. Zneužívání agentury práce ze strany zaměstnavatelů<br />
7. Odpovědnost uživatele<br />
8. Absence definice „nelegální práce“<br />
9. Dočasné přidělování zaměstnanců mezi neagenturami<br />
10. Vztažení působnosti kolektivních smluv na zaměstnance agentur<br />
11. Hrozba sociálního dumpingu mimo členské státy EU<br />
12. Pracovní povolení pro cizince při agenturním zaměstnávání<br />
13. Právo agenturních zaměstnanců na informace a projednání<br />
14. Malá znalost o agenturním zaměstnávání, chybí tvrdá data<br />
15. Absence funkční spolupráce zainteresovaných subjektů<br />
16. Právní informovanost (potenciálních) zaměstnanců agentur práce<br />
(brožurky)<br />
Experti formulovali základní doporučení pro legislativní změny<br />
v oblasti agenturního zaměstnávání. Uvádíme pouze ta nejdůležitější.<br />
Do podmínek pro získání licence uvést základní běžnou komunikační<br />
znalost českého nebo slovenského jazyka (pro všechny státy, a to i EU);<br />
působení na území ČR (dosažitelnost). Při udělování licence zohlednění<br />
minulého působení v oblasti agenturního zaměstnávání (zejména<br />
snahu obcházet legislativu). V případě odnímání licencí experti doporučili,<br />
aby licence nebyla odejmuta pouze na základě porušování zákona<br />
o zaměstnanosti, ale i za porušení právní úpravy agenturního zaměstnávání<br />
v zákoníku práce. Dále doporučili vytvořit definici srovnatelných<br />
(pracovních a mzdových) podmínek a jejich dodržování také sledovat,<br />
příp. sankcionovat. Za tímto účelem je nutné, aby odpovědné instituce<br />
byly vybavené potřebnými pravomocemi. V souvislosti se zajištěním<br />
účinné kontrolní činnosti experti navrhují vytvořit jedno centrum kontroly<br />
(jedna instituce), „vynutit“ kooperaci mezi všemi subjekty, kterých<br />
se kontrola dotýká (zajistit propojení potřebných dat institucí státu),<br />
jasně stanovit kompetence jednotlivých státních orgánů (kdo a co má<br />
kontrolovat), možnost vyžadovat ze strany kontrolního orgánu všechny<br />
potřebné dokumenty, kooperaci při kontrole směřovat na regionální,<br />
okresní úroveň, vyřešit, resp. personálně posílit složky kontroly.<br />
1 Anotace všech doposud dokončených studií, které byly řešeny v r. 2008, jsou<br />
uvedeny v příloze č. 2, jejich úplné znění je k dispozici na www.vupsv.cz.<br />
2 Propočty za rok 2007 podle předběžných údajů Evropského srovnávacího programu.<br />
VIII<br />
FÓRUM sociální politiky 2/<strong>2009</strong> PØÍLOHA