Ä. 2/2009 - Výzkumný ústav práce a sociálnÃch vÄcÃ
Ä. 2/2009 - Výzkumný ústav práce a sociálnÃch vÄcÃ
Ä. 2/2009 - Výzkumný ústav práce a sociálnÃch vÄcÃ
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Statistiky a analýzy<br />
pory činí podle mých propočtů necelé 1 %<br />
p. a. Státní příspěvek zvedá zúročení pro<br />
klienty na výši až kolem 7 % (stavební spořitelna<br />
Wüstenrot inzeruje úrok až 7,1 %<br />
u produktu Oranžové spoření).<br />
Reformou ke zvýšení dotací<br />
Ještě vyššího zhodnocení dosahují tzv.<br />
staré smlouvy stavebního spoření, uzavřené<br />
před 1. 1. 2004. Stát se v roce 2003<br />
odhodlal ke snížení sazby státní podpory<br />
z 25 % (z maximálně 18 000 Kč ročně) na<br />
„dnešních“ 15 % (z maximálně 20 000 Kč<br />
ročně); to však platí jen pro smlouvy uzavřené<br />
od 1. 1. 2004. Vycházelo se z hypotézy,<br />
že sazbu dotací nelze snížit pro již platné<br />
(stávající) smlouvy. Tato absurdní hypotéza<br />
způsobila nebývalý boom stavebního<br />
spoření ve druhé polovině roku 2003 – po<br />
schválení novely zákona a před nabytím<br />
jeho účinnosti. Počet nově uzavřených<br />
smluv v roce 2003 vzrostl o 62 % (zatímco<br />
v roce 2002 byl pokles o 6 %!).<br />
Špatně provedený pokus o snížení státních<br />
dotací stavebního spoření vedl k růstu<br />
státních dotací nejen v roce 2003, ale<br />
i v následujících 2 letech. Až od roku 2006<br />
dochází k – velmi mírnému – poklesu státních<br />
výdajů (státní podpora v roce 2007<br />
představovala částku 15 mld. Kč). Na základě<br />
této zkušenosti se dokonce traduje, že<br />
sazbu dotací stavebního spoření nelze snížit,<br />
protože by to vedlo k bezprostřednímu podstatnému<br />
nárůstu jejich objemu. Tato pověra<br />
samozřejmě vyhovuje účastníkům stavebního<br />
spoření, míněno včetně stavebních<br />
spořitelen. Sazby dotací lze samozřejmě snížit<br />
i u starých smluv. Státní příspěvek lze<br />
kdykoliv – do budoucna – zrušit nejen u stavebního<br />
spoření, ale samozřejmě i u penzijního<br />
připojištění. Jde „jen“ o politikum.<br />
Přestože už od reformy státní podpory<br />
stavebního spoření uplynulo 5 let a přestože<br />
„starými“ smlouvami byli klienti vázáni<br />
jen 5 let (po 5 letech bylo možno smlouvu<br />
ukončit), tyto staré smlouvy dodnes<br />
v kmeni stavebního spoření převažují;<br />
v loňském roce činil jejich podíl asi 63 %!<br />
Staré smlouvy jsou uměle prodlužovány –<br />
ke škodě státního rozpočtu.<br />
V současnosti čítá kmen stavebního spoření<br />
asi 5 mil. kusů smluv; není známo, kolik<br />
klientů má více než 1 smlouvu stavebního<br />
spoření. Zatímco počet smluv v posledních<br />
letech mírně klesá (je však stále vyšší než<br />
v roce 2002), celková naspořená částka ve<br />
stavebním spoření roste; koncem roku 2007<br />
objem těchto úspor činil 385 mld. Kč (AČSS,<br />
2008). Ve srovnání s tím aktiva penzijních<br />
fondů byla na úrovni 167 mld. Kč (43 % vkladů<br />
u stavebních spořitelen).<br />
Míra dotování stavebního spoření je<br />
u nás několikanásobně vyšší než v Německu<br />
a v Rakousku. V Rakousku se výše státního<br />
příspěvku může pohybovat v rozmezí<br />
3–8 %; konkrétní výši stanoví ministerstvo<br />
financí podle zadaného postupu, vychází<br />
přitom z úrokové hladiny na trhu dluhopisů.<br />
Od roku 2008 sazba příspěvku činí 4 %<br />
– z uspořených prostředků v daném roce,<br />
nejvýše však z 1200 € (od roku <strong>2009</strong>). A pro<br />
srovnání: v Rakousku existuje „zabezpečení<br />
budoucnosti se státním příspěvkem“<br />
s plněním ve formě doživotního důchodu,<br />
přičemž státní příspěvek se skládá ze součtu<br />
fixní sazby 5,5 % a sazby státního příspěvku<br />
ke stavebnímu spoření – letos tedy<br />
činí 9,5 %, přičemž celkové zákonem dané<br />
rozpětí pro sazbu je 8,5–13,5 %. Maximální<br />
státní příspěvek činí 1,53 % trojnásobku<br />
stropu vyměřovacího základu v sociálním<br />
pojištění. Mezi kvalifikovanými produkty<br />
v praxi převažuje životní pojištění.<br />
V Německu činí sazba státního příspěvku<br />
8,8 %, nárok na státní příspěvek však mají<br />
pouze osoby s nižšími zdanitelnými příjmy<br />
(roční strop 26 600 € pro jednotlivce). Od<br />
roku <strong>2009</strong> musí být – u nových smluv stavebního<br />
spoření – naspořené prostředky<br />
použity výhradně k bytovým účelům, jinak<br />
se státní příspěvek vrací; výjimku mají<br />
osoby ve věku do 25 let. Současně byl<br />
vloni zaveden nový kvalifikovaný produkt,<br />
který kombinuje již existující „Riesterovu<br />
penzi“ (s plněním ve formě doživotního<br />
důchodu) s financováním vlastního bydlení<br />
(pořízení nebo splácení bytu či domu).<br />
Riesterova penze má složitější konstrukci;<br />
vcelku lze říci, že státní příspěvek je poměrně<br />
vysoký, což se projevuje i ve vysokém<br />
umístění Německa ve zmíněném žebříčku<br />
zemí s dotovanými penzijními produkty,<br />
hned za Českem.<br />
Stavební spoření i penzijní připojištění<br />
se státním příspěvkem jsou u nás relativně<br />
daleko více rozšířeny než v jiných zemích.<br />
Příčinou jsou státní dotace těchto produktů,<br />
konkurenční produkty jsou u nás diskriminovány.<br />
Podstatnou měrou se o tyto<br />
dotace zasloužily zainteresované finanční<br />
instituce a jejich asociace – předkládáním<br />
návrhů na reformy a lobbováním v parlamentu<br />
a na ministerstvech.<br />
Existenční závislost stavebního spoření<br />
na státní podpoře je zřejmá již při pohledu<br />
na úrokové sazby z vkladů u stavebních<br />
spořitelen (kolem 2 %), nehledě již na další<br />
(daňové osvobození úroků kontra uzavírací<br />
Tabulka 1: Zhodnocení prostředků účastníků penzijního připojištění v letech 1995–2008 (v procentech)<br />
poplatek). Úrokové výnosy nejsou prostě<br />
konkurenceschopné; na tom nic nemění ani<br />
historická konstrukce stavebního spoření,<br />
k níž patří i teze o nízkých úrocích z vkladů,<br />
které umožňují nízké úroky z úvěrů. Zastavme<br />
státní podporu stavebního spoření<br />
k nejbližšímu možnému datu (2010) a uvidíme,<br />
zda některá ze stavebních spořitelen<br />
bude nadále nabízet uvedenou „předpotopní“<br />
konstrukci. Vsadím se, že ne.<br />
Z politického hlediska má větší šance na<br />
úspěch integrace stavebního spoření<br />
s penzijním připojištěním, přitom by<br />
ovšem bylo záhodno omezit státní podporu<br />
takového produktu (a konkurenčních<br />
produktů bank a životních pojišoven) jen<br />
na případy jejich skutečného použití na<br />
bydlení nebo na výplatu doživotní penze.<br />
Jak na penzijní připojištění<br />
Analýza ukázala, že zásadním problémem<br />
penzijního připojištění je i průměrné<br />
zhodnocení prostředků klientů poskytované<br />
penzijními fondy. Vyšel jsem z údajů za<br />
jednotlivé penzijní fondy, publikovaných<br />
APF ČR (1995–2007), vypočetl vážené aritmetické<br />
průměry (pro zjednodušení jako<br />
váhy použity objemy prostředků účastníků<br />
v jednotlivých fondech k 31. 12. 2007)<br />
a doplnil jsem střed odhadu celého odhadu<br />
tohoto trhu za rok 2008, publikovaný<br />
v Hospodářských novinách (Heřmanský,<br />
<strong>2009</strong>) ve výši 0–1 %. Průměrné zhodnocení<br />
prostředků účastníků, připisované penzijními<br />
fondy, dosáhlo výše 5,2 % ročně. To<br />
nevypadá špatně, ale jde o pouze nominální<br />
zhodnocení, které „průměruje“ i výsledky<br />
90. let, kdy byla i inflace podstatně vyšší<br />
než v prvním desetiletí našeho století. Od<br />
tohoto nominálního zhodnocení brutto<br />
jsme v jednotlivých letech i v celkovém<br />
průměru odpočetli daň z příjmů fyzických<br />
osob se sazbou 15 % a návazně vypočetli<br />
reálné zhodnocení vydělením indexem<br />
růstu spotřebitelských cen. Všechny<br />
výsledky uvádíme v tabulce č. 1.<br />
Výsledné průměrné reálné zhodnocení<br />
prostředků klientů penzijního připojištění<br />
v letech 1995–2008 je tristní: záporné – se<br />
sazbou -0,2 % p. a. Je samozřejmě ovlivněno<br />
výsledky roku 2008, kdy byla inflace<br />
poměrně vysoká (6,3 %) a očekávané zhodnocení<br />
je v důsledku importované finanční<br />
krize velmi nízké (0–1 %). Při vyloučení<br />
extrémně špatného roku 2008 dostaneme<br />
průměrné reálné zhodnocení 0,2 % p. a. To<br />
je sice kladné číslo, ale bohužel velmi blízké<br />
nule. Skutečností v každém případě je, že<br />
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 O<br />
Nom. zhodnocení brutto 9,3 9,8 9,9 9,6 6,2 4,4 4,1 3,6 3,2 3,4 3,9 3,0 2,5 0,5 5,2<br />
Nom. zhodnocení netto 7,9 8,3 8,5 8,1 5,3 3,7 3,5 3,1 2,7 2,9 3,3 2,6 2,1 0,4 4,5<br />
Inflace 9,1 8,8 8,5 10,7 2,1 3,9 4,7 1,8 0,1 2,8 1,9 2,5 2,8 6,3 4,7<br />
Reálné zhodnocení -1,1 -0,5 0,0 -2,3 3,1 -0,2 -1,2 1,3 2,6 0,1 1,4 0,1 -0,7 -5,5 -0,2<br />
Pramen: vlastní výpočet z údajů (APF, <strong>2009</strong>), Českého statistického úřadu (inflace) a (Heřmanský, <strong>2009</strong>).<br />
26 FÓRUM sociální politiky 2/<strong>2009</strong>