Metalografie - ATeam
Metalografie - ATeam
Metalografie - ATeam
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Metalografie</strong><br />
Praktické příklady z materiálových expertíz<br />
4. cvičení
Obsah<br />
Protahovací trn<br />
Povrchově kalená součást<br />
Fréza<br />
Karbidické vyřádkování<br />
Cementovaná součást<br />
Pozinkovaná součást<br />
Pivní korunky<br />
Klíč<br />
1 / 24
2 / 24<br />
Příprava metalografických výbrusů<br />
Odběr vzorků – nesmí dojít k změně struktury (deformace, ohřev)<br />
světelný mikroskop<br />
pro dosažení požadovaných detailů využití řádkovací elektronové mikroskopie
Protahovací trn<br />
Prášková ocel CPM REX 76<br />
Zušlechtěno dle předpisů pro danou ocel tj. kalen a několikrát<br />
popuštěn.<br />
Z důvodu porušení - destrukce celého nástroje příčným lomem bylo<br />
třeba posoudit jeho strukturu.<br />
Karbidy jsou rovnoměrně rozloženy a jejich velikost je odpovídající požadavkům.<br />
3 / 24
4 / 24<br />
Řádkovací elektronový mikroskop<br />
Tepelným zpracováním došlo k oslabení hranic zrn.
5 / 24<br />
Detail struktury dokumentuje oslabení původních austenitických zrn.<br />
Tepelné zpracování součásti probíhalo dle předepsané technologie, avšak<br />
ze strukturního rozboru vyplývá, že protahovací trn byl kalen z příliš vysoké<br />
kalící teploty (austenitizační teploty), což se projevilo na stavu struktury.<br />
Kalící teplota byla překročena o 30-40°C, neboť při větším překročení se již<br />
začaly vytvářet ostrohranné karbidy ledeburitického charakteru (jsou<br />
součástí eutektika).
Povrchově kalená součást<br />
ocel ČSN 12 050<br />
Účelem povrchového kalení je<br />
zvýšit tvrdost pouze povrchové<br />
vrstvy a zachovat měkké<br />
a houževnaté jádro kaleného<br />
výrobku.<br />
6 / 24
7 / 24<br />
Zakalitelnost je schopnost materiálu při<br />
ochlazování nad kritickou rychlost přejít<br />
a setrvat v metastabilním stavu, tj. u<br />
ocelí získat martenzitickou strukturu.<br />
Protože obvykle se bere tvrdost jako<br />
měřítko kaleného stavu, je zakalitelnost<br />
dána maximální tvrdostí povrchu<br />
výrobku.<br />
Prokalitelností se rozumí schopnost<br />
oceli dosáhnout při kalení tvrdosti<br />
(martenzitické struktury) do určité<br />
hloubky pod povrch výrobku. Za<br />
prokalenou se obvykle považuje vrstva,<br />
která má tvrdost odpovídající struktuře<br />
o minimálně 50 % martenzitu.<br />
Schéma čelní zkoušky<br />
prokalitelnosti - Jominyho zkouška
Prokalitelnost závislá na vnitřních činitelích daných typem oceli.<br />
Ocel sama ovlivňuje přeměnu austenitu a tím i prokalitelnost svým<br />
chemickým složením austenitu, tj. obsahem uhlíku a přítomností<br />
legujících prvků.<br />
Dále je závislá na homogenitě austenitu, tj. na stupni koncentrace<br />
rozpuštěného uhlíku a ostatních prvků a na množství<br />
nerozpuštěných částí karbidů v okamžiku kalení.<br />
Na prokalitelnost má ještě značný vliv velikost austenitického zrna.<br />
Čím bude zrno jemnější, tím bude vyšší kritická rychlost a naopak.<br />
Avšak druhého způsobu zvyšování prokalitelnosti nadměrným<br />
zvětšením zrna vede k výraznému zhoršení mechanických<br />
vlastností, zejména vrubové houževnatosti.<br />
Vnější činitelé:<br />
kalící teplota<br />
doba setrvání na této teplotě (vliv na množství nerozpuštěných<br />
karbidů a stejnorodost austenitizace i na velikost austenitického<br />
zrna při kalení).<br />
ochlazovací prostředí, stav povrchu oceli a rozměr i tvar kaleného<br />
výrobku. 8 / 24
ARA diagram oceli ČSN 12 050<br />
9 / 24
Pás prokalitelnosti<br />
10 / 24
Vzorek K1 v příčném směru s vyznačenou hloubkou prokalitelnosti.<br />
11 / 24
Detail lokality v povrchové části vzorku zachycuje hrubou<br />
jehlicovitou martenzitickou strukturu.<br />
S ohledem na hrubé jehlice martenzitu se může při delším ohřevu<br />
popř. jiném rozměru a geometrii součásti iniciovat vznik<br />
nežádoucích Widmannstättenových křehkých struktur.<br />
12 / 24
Detail lokality v přechodové části vzorku K1 zachycuje horní bainit<br />
přecházející do lamelárního perlitu.<br />
13 / 24
Vzorek K4 v příčném směru v místě závitu, kde již nebylo<br />
provedeno povrchové kalení. Struktura je tvořena feritem a perlitem<br />
odpovídající chemickému složení a předchozímu zpracování<br />
použité oceli.<br />
14 / 24
Fréza<br />
Na obvodní ploše trhlina, která vznikla po tepelném zpracování.<br />
Cílem expertízy - zjištění příčiny iniciace trhliny.<br />
Trhlina byla lokalizována v blízkosti spoje dvou částí nástroje –<br />
stopkové, která měla být vyrobena z oceli ČSN 11 500 a pracovní<br />
z materiálu ČSN 19 852.<br />
Spoj obou částí byl proveden tlakovým svařováním.<br />
Defektní místo na obvodu frézy.<br />
15 / 24
16 / 24<br />
Z nástroje byly odebrány vzorky k metalografické analýze tak, aby<br />
bylo možné posoudit strukturní stav v místě čela (špička nástroje)<br />
a v místě, kde byl pozorován defekt.<br />
GD-OES analýza - cíl vyloučení možné záměny materiálu.<br />
Především záměna pracovní části nástroje za jinou ocel popř.<br />
výrazný odklon od požadovaného chemického složení by vyvolalo<br />
negativní vliv na výsledné vlastnosti nástroje.
Místo, kde byla pracovní část nástroje svařena s konstrukční ocelí.<br />
Jak vyplývá z analýzy GD-OES a perliticko-feritické struktury,<br />
použitý materiál byl s nejvyšší pravděpodobností ČSN 11 700.<br />
17 / 24
Chemické složení nástrojové oceli rovněž neodpovídá přesně<br />
normě (viz. Tab), ale rozdíl lze ještě tolerovat.<br />
Nejcitlivější změna je v koncentraci uhlíku (směrem nahoru)<br />
a celkově nižší množství legujících prvků.<br />
I přesto by tyto objemové změny chemického složení neměly<br />
znamenat výrazný posun v technologii tepelného zušlechtění<br />
a dosažených mechanických hodnot.<br />
Rozhodující v posuzovaném případě je obsah kobaltu, který spolu<br />
s uhlíkem má největší vliv.<br />
Zatímco zvyšující množství uhlíku bude zvyšovat obsah karbidů,<br />
pak zvyšující se obsah kobaltu vyvolává potlačení transformací<br />
a způsobuje větší citlivost k nevhodnému tepelnému zpracování.<br />
Prvek<br />
Stanovená koncentrace<br />
GD-OES EDX<br />
Dle ČSN<br />
C<br />
1,2<br />
-<br />
0,85<br />
Cr<br />
4,6<br />
5,1<br />
4,2<br />
W<br />
4,8<br />
5,0<br />
6,25<br />
Co<br />
4,4<br />
4,7<br />
4,75<br />
V<br />
1,8<br />
1,6<br />
1,85<br />
Mo<br />
4,3<br />
4,5<br />
5,0<br />
18 / 24
IRA diagram oceli ČSN 19852<br />
19 / 24
20 / 24<br />
Karbidické vyřádkování<br />
Ze světelného mikroskopu nejlépe vyplývá rozsah karbidického<br />
vyřádkování i heterogenita popuštěné struktury.
21 / 24<br />
Přestože struktura obsahuje poměrně velké množství i drobných<br />
sekundárních karbidů, které dokumentují, že bylo kalení provedeno<br />
ze správné teploty, jsou v některých místech ostrohranější karbidy,<br />
které dokazují překročení teploty o cca 20°C popř. prodlevu<br />
na teplotě austenitizace.<br />
S ohledem na již zmíněný strukturní stav nelze jednoznačně<br />
zpochybnit technologickou kázeň obsluhujícího personálu kalící<br />
a popouštěcí pece.
Snímek zachycuje poměrně rozsáhlé martenzitické jehlice a to<br />
i přestože byl materiál třikrát popuštěn.<br />
22 / 24
23 / 24<br />
Snímek byl pořízen na podélné ploše metalografického výbrusu v blízkosti<br />
špičky nástroje. Jednotlivé výsledky EDX mikroanalýzy dokumentují<br />
rozdílnost chemického složení v jednotlivých lokalitách. To potvrzuje, že<br />
karbidické vyřádkování bude mít nepříznivý vliv i na chemickou heterogenitu.<br />
Lokalita 1<br />
Lokalita 2<br />
Lokalita 3<br />
Mo<br />
30<br />
29,2<br />
6,1<br />
V<br />
13,2<br />
9,1<br />
1,5<br />
Cr<br />
5,1<br />
4,3<br />
5,6<br />
Co<br />
1,3<br />
1,8<br />
4,5<br />
W<br />
23,1<br />
30<br />
4,7
24 / 24<br />
Z metalografického pozorování vyplynulo, že struktura je tvořena<br />
velmi výrazným karbidickým vyřádkováním. Což jak z dosažených<br />
poznatků vyplývá, bylo hlavní příčinou destrukce frézy.<br />
Strukturní heterogenita spolu s pozůstalým pnutím vyvolala<br />
v blízkosti svaru iniciaci poměrně rozsáhlé trhliny.<br />
Dalším negativem vyřádkovaní karbidů je i to, že nejen změní<br />
v daných lokalitách výrazně chemické složení, ale jejich přítomnost<br />
zabraňuje uvolnění pnutí při popouštění.<br />
Lokální rozdílné chemické složení způsobí, že bezdifúzní přeměna<br />
austenitu při kalení se neuskutečňuje dle uvedeného IRA diagramu.<br />
To má za následek nejen rozdílný strukturní stav, ale také iniciaci<br />
pnutí.