Zbornik lahko v PDF obliki prelistate tukaj. - Skupnost obÄin Slovenije
Zbornik lahko v PDF obliki prelistate tukaj. - Skupnost obÄin Slovenije
Zbornik lahko v PDF obliki prelistate tukaj. - Skupnost obÄin Slovenije
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
neposredno navezujejo, kjer so v ospredju predvsem: zakon, ki ureja financiranje občin in druga zakonodaja,<br />
ki ureja delovanje lokalne samouprave, predpisi o javnem naročanju, o državnih pomočeh, javno-zasebnih<br />
partnerstvih, umeščanju projektov v prostor, gradnji objektov, idr.. Poudariti je treba še, da predloge<br />
za uvrstitev projektov v NRP podajo resorna ministrstva oz. proračunski uporabniki in sicer na podlagi<br />
predhodnega izbora tistih projektov, ki jih smatrajo za prioritetne glede na področne predpise, strategije in<br />
postavljena merila. Proračunski uporabniki v vlogi skrbnikov tudi spremljajo izvajanje teh projektov, saj so v<br />
celoti odgovorni za podatke, ki jih v centralni bazi vodi v evidenci Ministrstvo za finance. V tem procesu pa<br />
sta za projekte, ki se sofinancirajo s sredstvi iz skladov EU, vključena še dva organa in sicer nad postopki ter<br />
pravili delovanja bdi še t.i. organ upravljanja, nadzor nad upravičenostjo izplačil in druge s tem povezane<br />
naloge pa opravlja t.i. plačilni organ.<br />
Med ključne predpise štejemo Uredbo o enotni metodologiji za pripravo in obravnavo investicijske<br />
dokumentacije na področju javnih financ (Uradni list RS št. 60/2006), ki pomeni osnovno podlago za<br />
planiranje projektov v javnem sektorju in vsebuje usmeritve za strokovno pripravo in spremljanje projektov.<br />
Podaja namreč metodološke osnove za ocenjevanje in vrednotenje, določa vrste in vsebino investicijske<br />
dokumentacije, opredeljuje postopke in udeležence v teh procesih, določa pa tudi minimum meril za<br />
ugotavljanje učinkovitosti investicij, s čimer nudi podlago za odločanje in izbiro projektov. Omenjeni predpis<br />
bo v kratkem dopolnjen, zlasti z vidika uskladitve s prostorsko zakonodajo. V praksi se je namreč izkazalo,<br />
da so bili določeni postopki pri pripravi dokumentacije in načrtovanju projektov, ki se umeščajo v prostor,<br />
neusklajeni in vodeni na različnih ravneh, kar je zmanjševalo učinkovitost delovanja in uspešnost doseganja<br />
načrtovanih rezultatov (dvojnost postopkov, idr.). Po sprejetju teh dopolnitev se bodo povečale možnosti, da<br />
se investitorji ne bodo več srečevali s takimi težavami kot do sedaj, projekte, ki se umeščajo v prostor, pa bo<br />
predvidoma mogoče uresničiti hitreje ter z manj administrativnih ovir.<br />
Zaradi posebnosti NRP in narave projektov, ki niso vezani le na eno proračunsko leto, se proces planiranja<br />
projektov v okviru NRP ne prekine in traja od tedaj, ko se projekt uvrsti v NRP, do zaključka njegovega<br />
financiranja oz. tudi še kasneje, ko je potrebno spremljati dejanske učinke projektov in jih primerjati z<br />
načrtovanimi (ex-post vrednotenja oz. evaluacije). V ospredju je torej spremljanje procesa, ki pa že pred<br />
uvrstitvijo projekta v NRP terja številne aktivnosti tj. postopek priprave oz. planiranja projekta. Vse omenjeno<br />
je prikazano na spletni strani MF- Sektorja za investicije v posebni shemi. Celoten proces pa <strong>lahko</strong> poteka v<br />
skladu s pričakovanji le, če so vse aktivnosti in udeleženci v teh postopkih usklajeni.<br />
Tudi računalniška podpora je za potrebe državnega proračuna razvita že do te mere, da omogoča<br />
kontinuirano spremljanje ter urejanje podatkov o projektih – s čimer je omogočeno, da v praksi uporabniki<br />
državnega proračuna dejansko <strong>lahko</strong> sproti planirajo in torej ni ta proces vezan zgolj na čas ob pripravi<br />
proračuna. Na občinski ravni je ta proces sicer še na začetku, vendar se bo zagotovo hitreje in lažje uveljavil<br />
zaradi pridobljenih izkušenj pri NRP države.<br />
3. Posnetek stanja<br />
Kljub vsem naštetim predpisom, ki urejajo to področje ter že uveljavljenim izboljšavam, so namreč tako<br />
pri planiranju projektov kot pri pripravi in izvrševanju proračuna, še vedno prisotne pomanjkljivosti,<br />
zlasti pa nepripravljenost na večletno planiranje, neusklajeni postopki in nepovezan proces odločanja<br />
o projektih, neprimerno prilagajanje izvedbe projektov možnostim proračuna – kar ima za posledice<br />
številne spremembe v ocenah stroškov (vrednosti projekta) in strukturi ter dinamiki, prisotno pa je tudi<br />
nezadostno upoštevanje/poznavanje predpisov s tega področja. Pri planiranju projektov veliko težav<br />
povzroča razdrobljen proces načrtovanja, saj praviloma investitorji določajo vrednosti projektov kar na<br />
podlagi razpoložljivih (proračunskih) virov financiranja in ne izhajajo iz pretehtane ocene dejanskih stroškov.<br />
Zato je močno prisotna praksa delitve projektov na t.i. “faze”, ki so zgolj enoletni finančni načrti za projekte,<br />
ki se potem nadaljujejo v naslednjih letih – kot nov projekt. Pomanjkljiva priprava (analiza) projekta je<br />
običajno tisti vzrok, ki pripelje do zgoraj opisanih napak. K temu v precejšni meri pripomorejo nerealne ali<br />
neverodostojne predpostavke, pomanjkljive “baze podatkov” preteklih izkušenj, nerealne ocene (vrednosti/<br />
stroškov, trajanja,…) – za kar je med glavnimi razlogi običajno ta, da so viri financiranja za celotno vrednost<br />
in obdobje le redko znani že pred začetkom izvedbe, saj zagotavljanje finančnih sredstev poteka sproti. Že<br />
analiza stanja, ki je zelo pomemben element, je v večini primerov pripravljena površno ali pa sploh ne.<br />
To velja tako v začetni fazi načrtovanja projekta, kakor tudi kasneje, ko se projekt že izvaja in se zaradi<br />
neustreznih analiz ne ugotovijo pravočasno odstopanja od začrtanih ciljev. Orodja, ki so na razpolago in<br />
s katerimi si investitor oz. ostali financerji <strong>lahko</strong> pomagajo, so predvsem poročila o izvajanju projektov 15