ZAHTJEV ZA OCJENU o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš
ZAHTJEV ZA OCJENU o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš
ZAHTJEV ZA OCJENU o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
M a r e C o n<br />
Marecon d.o.o.<br />
J.P. Kamova 15<br />
51000 Rijeka<br />
tel/fax: +385/51/218336<br />
e-mail: marecon@ri.t-com.hr<br />
PROJEKT:<br />
Plutajući gatovi i valobran <strong>na</strong> operativnoj obali<br />
Priko,<br />
morske luke otvorene za javni promet Mali Lošinj<br />
IDEJNI PROJEKT<br />
BROJ PROJEKTA: 23G/11<br />
NARUČITELJ:<br />
KOORDINATOR<br />
<strong>ZA</strong> NARUČITELJA:<br />
ŽUPANIJSKA LUČKA UPRAVA MALI LOŠINJ<br />
51550 MALI LOŠINJ<br />
Priko 64<br />
GRACIJANO PETRINIĆ<br />
PROJEKTANT:<br />
mr.sc. DINKO HREŠIĆ, dipl.ing.građ.<br />
SURADNIK:<br />
mr.sc. DRAŽEN HREŠIĆ, dipl.ing.građ.<br />
Rijeka, siječanj 2012.<br />
DIREKTOR:<br />
mr.sc. Dinko Hrešić
Broj projekta: 23G/11 stranica 1<br />
SADRŽAJ ELABORATA:<br />
Registracija društva Marecon d.o.o.<br />
Upis projektanta u imenik ovlaštenih inženjera<br />
Rješenje o imenovanju projektanta<br />
Izjava projektanta o usklađenosti projekta s važećom prostorno planskom dokumentacijom<br />
Poseb<strong>na</strong> geodetska podloga<br />
Poseb<strong>na</strong> geodetska podloga s ucrtanom građevinom<br />
A. PROGRAMSKO I PROSTORNO RJEŠENJE<br />
0. Uvod<br />
1. Prostorni obuhvat<br />
2. Dokumentacijska osnova<br />
3. Postojeće i izvedeno stanje prostora<br />
4. Organizacija i korištenje prostora<br />
B. IDEJNI PROJEKT POMORSKIH GRAĐEVINA<br />
1. Geotehnički podaci<br />
2. Pomorsko hidraulički proračun<br />
3. Statička provjera konstrukcije fiksnog gata i pasarela<br />
4. Pomorsko građevno i tehnološko rješenje<br />
C. IDEJNI PROJEKT KOMUNALNE INFRASTRUKTURE<br />
1. Vodoopskrba<br />
2. Elektroopskrba<br />
D. NACRTI<br />
1. Situacija šireg područja<br />
2. Situacija postojećeg stanja – iz posebne geodetske podloge 1 : 500<br />
3. Situacija izvedenog stanja prije privremenog uklanjanja plutajućih gatova 1 : 500<br />
4. Situacija priveza plovila <strong>na</strong> izvedenom stanju prije privremenog uklanjanja<br />
plutajućih gatova 1 : 500<br />
5. Situacija gatova i valobra<strong>na</strong> s plovilima <strong>na</strong> postojećem stanju obale Priko,<br />
novoplanirano stanje 1 : 500<br />
6. Situacija gatova i valobra<strong>na</strong> s plovilima <strong>na</strong> dograđenoj i rekonstruiranoj obali<br />
Priko, novoplanirano stanje 1 : 500<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 2<br />
7. Situacija gatova i valobra<strong>na</strong> <strong>na</strong> dograđenoj i rekonstruiranoj obali Priko,<br />
instalacije vode, hidrant i elektro instalacije 1 : 500<br />
8. Pogled <strong>na</strong> novoplanirani plutajući gat komu<strong>na</strong>lnog veza 1 : 100<br />
9. Pogled <strong>na</strong> novoplanirani plutajući gat I 1 : 100<br />
10. Pogled <strong>na</strong> novoplanirani plutajući gat II 1 : 100<br />
11. Pogled <strong>na</strong> novoplanirani plutajući gat III 1 : 100<br />
12. Pogled <strong>na</strong> plutajući valobran 1 : 100<br />
13. Karakteristični poprečni presjek novoplaniranih plutajućih gatova 1 : 50<br />
14. Karakteristični poprečni presjek plutajućeg valobra<strong>na</strong> 1 : 50<br />
PROJEKTANT:<br />
mr.sc. Dinko Hrešić, dipl.ing.građ.<br />
M a r e C o n d.o.o.
M a r e C o n<br />
Marecon d.o.o.<br />
J.P. Kamova 15<br />
51000 Rijeka<br />
tel/fax: +385/51/218336<br />
e-mail: marecon@ri.t-com.hr<br />
Temeljem članka 179. Zako<strong>na</strong> o prostornom uređenju i gradnji (Narodne novine br. 76/07, 38/09,<br />
55/11 i 90/11) društvo "MareCon" d.o.o. Rijeka donosi:<br />
RJEŠENJE O IMENOVANJU PROJEKTANTA<br />
BROJ G23/11<br />
kojim se imenuje<br />
mr.sc. Dinko Hrešić, dipl.ing.građ.,<br />
PROJEKTANTOM<br />
za projekt<br />
PLUTAJUĆI GATOVI I VALOBRAN NA OPERATIVNOJ OBALI PRIKO,<br />
MORSKE LUKE OTVORENE <strong>ZA</strong> JAVNI PROMET MALI LOŠINJ<br />
IDEJNI PROJEKT<br />
BROJ PROJEKTA: 23G/11<br />
INVESTITOR:<br />
ŽUPANIJSKA LUČKA UPRAVA MALI LOŠINJ<br />
51550 MALI LOŠINJ<br />
Priko 64<br />
Imenovani djelatnik je upisan u Imenik ovlaštenih inženjera, Hrvatske komore inženjera<br />
građevi<strong>na</strong>rstva pod rednim brojem G 3203 s danom upisa 24. ruj<strong>na</strong> 2002. godine.<br />
Rijeka, siječanj 2012.<br />
DIREKTOR:<br />
mr.sc. Dinko Hrešić
M a r e C o n<br />
Marecon d.o.o.<br />
J.P. Kamova 15<br />
51000 Rijeka<br />
tel/fax: +385/51/218336<br />
e-mail: marecon@ri.t-com.hr<br />
Temeljem članka 107. Zako<strong>na</strong> o prostornom uređenju i gradnji (Narodne novine br. 76/07, 38/09,<br />
55/11 i 90/11) dajem<br />
IZJAVU<br />
da je idejni projekt Plutajući gatovi i valobran <strong>na</strong> operativnoj obali Priko, luke otvorene za<br />
javni promet Mali Lošinj, broj 23G/11, izrađen u skladu s dokumentom prostornog uređenja <strong>na</strong><br />
temelju kojeg se izdaje lokacijska dozvola, tj. s Prostornim planom uređenja Grada Mali Lošinj<br />
(Službene novine Primorsko-goranske županije broj 13/08) i Provedbeno urbanističkim planom<br />
„Centar“ (Službene novine Cresa i Lošinja br. 1/93 i Službene novine Primorsko-goranske<br />
županije broj 21/08).<br />
Rijeka, siječanj 2012.<br />
Projektant:<br />
mr.sc. Dinko Hrešić, dipl.ing.građ.
Broj projekta: 23G/11 stranica 1<br />
A. PROGRAMSKO I PROSTORNO RJEŠENJE<br />
0. Uvod<br />
Županijska lučka uprava (ŽLU) Mali Lošinj jed<strong>na</strong> je od lučkih uprava Primorsko-goranske<br />
županije koja je formira<strong>na</strong> kao samostal<strong>na</strong> ustanova koja upravlja svojim područjem <strong>na</strong> moru<br />
i kopnu, preciznije, bavi se upravljanjem, održavanjem, korištenjem i izgradnjom luka<br />
otvorenih za javni promet.<br />
Na operativnoj obali Priko, morske luke otvorene za javni promet Mali Lošinj kojom upravlja<br />
ŽLU Mali Lošinj, od 1987. godine postavlje<strong>na</strong> su četiri plutajuća gata. Iste je tada postavio<br />
Grad Mali Lošinj, a po osnivanju lučkih uprava od 2000. godine njima upravlja ŽLU Mali<br />
Lošinj. ŽLU je za <strong>na</strong>vedeni zahvat zatražila lokacijsku dozvolu te je <strong>na</strong> osnovu tadašnjeg<br />
Zako<strong>na</strong> o prostornom uređenju (NN 30/94 i 68/98), čla<strong>na</strong>k 34., a obzirom da je za <strong>na</strong>vedeno<br />
područje bio donijet detaljni plan uređenja (PUP „Centar“ Mali Lošinj, Službene novine Cresa<br />
i Lošinja br. 1/93), Služba za prostorno uređenje, zaštitu <strong>okoliš</strong>a, graditeljstvo i imovinskopravne<br />
poslove, Ispostava Mali Lošinj, Ureda državne uprave u Primorsko-goranskoj<br />
županiji, odbila <strong>na</strong>vedeni zahtjev (Klasa UP/I 350-05/02-01/083, URBROJ: 2170-84-01-02-2-<br />
DG, od 05. lipnja 2002. godine). Ista Služba izdala je za <strong>na</strong>vedeni zahvat Izvod iz DPU<br />
(PUP) „Centar“ Mali Lošinj.<br />
ŽLU Mali Lošinj postavila je 2005. godine zbog smirivanja agitacije akvatorija u luci uslijed<br />
valova, plutajući zaštitni valobran dužine 80 m te je za isti prethodno ishodila Izvod iz DPU<br />
(PUP) „Centar“ Mali Lošinj, od strane Službe za prostorno uređenje, zaštitu <strong>okoliš</strong>a,<br />
graditeljstvo i imovinsko-pravne poslove, Ispostava Mali Lošinj, Ureda državne uprave u<br />
Primorsko-goranskoj županiji (Klasa UP/I 350-05/04-01/98, URBROJ: 2170-84-01-02-3, od<br />
18. srpnja 2004. godine).<br />
Obzirom da su plutajući elementi gatova armirano-betonski proizvodi koji imaju određeni<br />
vijek trajanja, zbog dotrajalosti istih te zbog planirane dogradnje i rekonstrukcije obale Priko<br />
isti su uklonjeni te ih se <strong>na</strong>mjerava zamijeniti novim. Namjera je u skladu s Prostornim<br />
planom uređenja Grada Mali Lošinj i Provedbenim urbanističkim planom „Centar“. Novi se<br />
plutajući elementi planiraju postaviti <strong>na</strong> gotovo istoj poziciji kao i prethodni (dva <strong>na</strong>jzapadnija<br />
gata se pomiču do 5 m prema zapadu). Tri gata se predviđaju od po pet plutajućih eleme<strong>na</strong>ta<br />
dužine po 12 m te jedan od četiri plutajuća elementa dužine po 12 m. Gatovi se povezuju s<br />
kopnom preko pokretnog montažnog pristupnog mosta, a pričvršćuju <strong>na</strong> svom položaju<br />
preko vlastitog sidrenog sustava koji čine lanci i betonski blokovi.<br />
Izvedeni plutajući valobran dužine je 80 m (sastoji se od četiri elementa dužine 20 m) planira<br />
se dograditi još jednim plutajućim elementom dužine 20 m i iste širine kao i ovi izvedeni, to<br />
jest 4,0 m.<br />
Kapacitet ovog dijela prema važećoj prostorno-planskoj dokumentaciji luke je do 250 vezova.<br />
Od vreme<strong>na</strong> kada su postavljeni gatovi z<strong>na</strong>čajno se promijenila struktura plovila koja<br />
posjećuju Malološinjsku luku i u njoj traže svoj smještaj. Da<strong>na</strong>s je prosječ<strong>na</strong> duži<strong>na</strong> plovila<br />
veća nego nekada, a <strong>na</strong>utičari traže sve veći komfor u luci. Iz tog razloga su se proizvođači<br />
plovila također prilagodili <strong>na</strong>utičarima i za pojedine kategorije duži<strong>na</strong> proizvode se plovila<br />
veće širine nego ranije.<br />
Za predmetno obalno područje <strong>na</strong> koje se oslanjaju plutajući gatovi i valobran predviđeni<br />
ovim projektom, Grad Mali Lošinj izradio je projekt „Rekonstrukcija i dogradnja obalnog zida<br />
rive Priko, rekonstrukcija prometnice i dijela prateće infrastrukture“ (glavni projektant Tihomir<br />
Knezić dipl.ing.arh., Urbing d.o.o. Zagreb) te je za isto ishodio lokacijsku dozvolu (klasa: UP/I<br />
350-05/10-03/40, URBROJ: 2170/1-03/11-13 od 30. ožujka 2011., izdao Upravni odjel za<br />
graditeljstvo i zaštitu <strong>okoliš</strong>a Primorsko-goranske županije ispostava Mali Lošinj) i potvrdu<br />
glavnog projekta (klasa: 361-03/11-01/13, URBROJ: 2170/1-03-05/3-11-16 od 15. lipnja<br />
2011., izdao Upravni odjel za graditeljstvo i zaštitu <strong>okoliš</strong>a Primorsko-goranske županije<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 2<br />
ispostava Mali Lošinj). Navedeni projekt je bitan jer je njime predviđeno pomicanje prema<br />
moru obalne linije <strong>na</strong> koju će se oslanjati plutajući gatovi i valobran. U vrijeme izrade ovog<br />
projekta počela je i izgradnja rekonstrukcije i dogradnje obalnog zida rive Priko te će se<br />
stoga <strong>na</strong> podlogama iz <strong>na</strong>vedenog projekta (<strong>na</strong> novopredviđenoj obalnoj liniji) i ucrtati gatovi<br />
i valobran koji su predmet ovog projekta.<br />
Prema <strong>na</strong>vodu predstavnika <strong>na</strong>ručitelja projekta rekonstrukcije i dogradnje obale Priko, u<br />
istom su u proračunu mehaničke otpornosti i stabilnosti novog obalnog zida uzeta u obzir<br />
opterećenja od plutajućih gatova i valobra<strong>na</strong>.<br />
Cilj izrade idejnog projekta je planiranje postavljanja četiri plutajuća gata i dogradnja<br />
izvedenog valobra<strong>na</strong> <strong>na</strong> operativnoj obali Priko, morske luke otvorene za javni promet Mali<br />
Lošinj, i to u dijelu luke za <strong>na</strong>utičare, te <strong>na</strong>stavno ishođenje lokacijske dozvole za isti zahvat.<br />
Mjerodavni su brodovi za gatove i valobran dužine „preko svega“ do 16 m.<br />
Naručitelj je za izradu projekta osigurao slijedeću podlogu:<br />
• posebnu geodetsku podlogu izrađenu od GEO-TEO d.o.o. Cres.<br />
1. Prostorni obuhvat<br />
Zahvat postavljanja plutajućih gatova se planira u cijelosti <strong>na</strong> moru, <strong>na</strong> površini od oko<br />
25.000 m 2 priobalnog mora.<br />
Prostorni je obuhvat ucrtan u posebnoj geodetskoj podlozi izrađenoj od tvrtke GEO-TEO<br />
d.o.o. Cres, ovlašteni inženjer geodezije Željko Đumić, dipl.ing.geod., broj elaborata 145/10.<br />
Oz<strong>na</strong>ka čestice <strong>na</strong> kopnu ispred koje se <strong>na</strong>laze plutajući gatovi i valobran <strong>na</strong> koje se oslanja<br />
pokretni montažni most za vezu s obalom je k.č. 3601/1 k.o. Mali Lošinj - grad.<br />
2. Dokumentacijska osnova<br />
- Prostorni plan uređenja Grada Mali Lošinj (Službene novine Primorsko-goranske<br />
županije broj 13/08);<br />
- Provedbeno urbanistički plan „Centar“ (Službene novine Cresa i Lošinja br. 1/93 i<br />
Službene novine Primorsko-goranske županije broj 21/08)<br />
- Programski zadatak za izradu idejnog projekta<br />
Luka Mali Lošinj je prema Prostornom planu uređenja Grada (PPUG) Mali Lošinj razvrsta<strong>na</strong><br />
kao luka otvore<strong>na</strong> za javni promet županijskog z<strong>na</strong>čaja.<br />
U sklopu luke Mali Lošinj dopušteno je obavljanje slijedećih djelatnosti:<br />
- ukrcaj i iskrcaj putnika i vozila,<br />
- ukrcaj, iskrcaj i prekrcaj roba ,<br />
- privez i odvez brodica domaćeg stanovništva,<br />
- privez i odvez plovila <strong>na</strong>utičara,<br />
- privez i odvez sportskih brodica,<br />
- privez i odvez ribarskih brodova,<br />
- privez i odvez teretnih brodova,<br />
- privez i odvez brodova u funkciji turističkog prijevoza,<br />
- privez za brodove u raspremi,<br />
- pristajanje hidroavio<strong>na</strong>,<br />
- lučka uprava, lučka kapetanija i granični pomorski prijelaz i<br />
- privez /sidrište/ za plutajući objekt MB Mari<strong>na</strong> planirane muzejsko-ugostiteljskozabavne<br />
<strong>na</strong>mjene,<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 3<br />
- pristan za veće brodove Obalne straže <strong>na</strong> Velopinu.<br />
Podijelje<strong>na</strong> je u 4 lučka baze<strong>na</strong> a predmetni se zahvat <strong>na</strong>lazi u bazenu 1 – centar.<br />
Prema Pravilniku o uvjetima i <strong>na</strong>činu održavanju reda u gradskoj luci Mali Lošinj (čla<strong>na</strong>k 13.)<br />
predmetni se zahvat <strong>na</strong>lazi u južnom bazenu – centar, čija je prvenstve<strong>na</strong> <strong>na</strong>mje<strong>na</strong> privez<br />
brodova za kruž<strong>na</strong> putovanja i plovila <strong>na</strong>utičara<br />
Slika 1::1. Izvod iz PPUG Mali Lošinj, kartografski prikaz „Korištenje i <strong>na</strong>mje<strong>na</strong> površi<strong>na</strong>“, broj<br />
prikaza 1.b.<br />
Prema PPUG Mali Lošinj prostorne mogućnosti za proširenje luke Mali Lošinj temelje se <strong>na</strong><br />
uređenju obalnog dijela luke i <strong>na</strong> izgradnji potrebnih objekata za zaštitu pojedinih dijelova<br />
luke.<br />
Prema članku 291. PPUG Mali Lošinj neposrednim provođenjem PPUG se unutar<br />
izgrađenog dijela građevinskog područja <strong>na</strong>selja mogu graditi:<br />
d) montažne građevine;<br />
- plutajući objekti: valobrani, pontoni, platforme i sl. <strong>na</strong> prostorima lučkih područja, privezišta i<br />
sidrišta,<br />
Prema PPUG kapacitet ovog dijela luke Mali Lošinj je do 250 vezova.<br />
3. Postojeće i izvedeno stanje prostora<br />
Malološinjski zaljev uski je i duboki zaljev u južnom dijelu otoka Lošinja. Dobro je zaklonište<br />
za brodove svih veliči<strong>na</strong>. S istočne strane zaklonjen je brežuljcima koji su od sjevera prema<br />
jugu sve niži do niske prevlake gdje je prokopan prolaz za <strong>na</strong>utičare Privlaka. Kroz prolaz<br />
premošten pokretnim mostom manji brodovi i brodice mogu uploviti u zaljev iz Lošinjskog<br />
ka<strong>na</strong>la. Sa zapadne strane zaljev je zaštićen poluotokom i otočićem Koludarc.<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 4<br />
Luka Mali Lošinj smješte<strong>na</strong> je <strong>na</strong> jugoistočnoj strani zaljeva. Zaštiće<strong>na</strong> je od svih vjetrova i<br />
valova; jaki sjeverni vjetrovi u južnom dijelu zaljeva uzrokuju bibavicu. Za vrijeme jakih ljetnih<br />
oluja i vjetra iz W i SW smjera opasan je boravak u dnu zaljeva. Naročito je bio opasan<br />
jugoistočni dio zaljeva koji je iz NW smjera uslijed višestrukih refleksija valova o vertikalne<br />
zidove bio posebno izložen za izne<strong>na</strong>dnih oluja iz tog smjera, krajem kolovoza i početkom<br />
ruj<strong>na</strong> kada je <strong>na</strong> vezu bilo puno jahti. Da bi se izbjeglo reflektiranje valova obala uz Rivu<br />
Lošinjskih kapeta<strong>na</strong> je dograđe<strong>na</strong> sa armirano-betonskim sanducima sa otvorima i unutar<br />
kojih je izvede<strong>na</strong> školjera.<br />
Obala Priko operativ<strong>na</strong> je obala u luci Mali Lošinj, dijelom je predviđe<strong>na</strong> za privez <strong>na</strong>utičara u<br />
tranzitu, a dijelom za privez plovila domicilnog stanovništva. Do prije nekoliko mjeseci <strong>na</strong><br />
istočnom dijelu obale su bila priveza<strong>na</strong> četiri plutajuća gata, a <strong>na</strong> njenom zapadnom dijelu je<br />
izveden plutajući, teški valobran dužine 80 m i 4,0 m širine. Valobran je postavljen zbog<br />
smirivanja agitacije akvatorija u luci uslijed djelovanja valova – zaštite privezišta iza<br />
valobra<strong>na</strong>. Plutajući su gatovi bili dužine (gledajući od istoka prema zapadu) 39,6 m, 50,3 m,<br />
52,0 m i 51,9 m, i širine 2,3 m<br />
U dužinu gatova i valobra<strong>na</strong> nije ubroje<strong>na</strong> i duži<strong>na</strong> pokretnog mosta kojim su isti povezani za<br />
obalu a koji se ima pomični ležaj i prilagođava se visini mora uslijed izmje<strong>na</strong> morskih mije<strong>na</strong>.<br />
Dubi<strong>na</strong> mora <strong>na</strong> predmetnoj lokaciji gatova je od -2,0 do oko -7,0 m p.m., a valobra<strong>na</strong> od -<br />
3,5 do oko -14,0 m p.m. Valobran i gatovi su (bili) opremljeni opremom za privez plovila i<br />
opskrbnim ormarićima za s<strong>na</strong>bdijevanje plovila <strong>na</strong>utičara električnom energijom i vodom.<br />
Kapacitet ovog dijela luke Mali Lošinj prema PPUG je 250 vezova. Dosadašnji broj vezova<br />
<strong>na</strong> izvedenom valobranu i gatovima je prikazan u tablicama u <strong>na</strong>stavku:<br />
STALNI VEZOVI<br />
Kategorija Duži<strong>na</strong> plovila<br />
Broj plovila<br />
veza<br />
(m)<br />
IV 8,0 do 10,0 m 35<br />
V 10,0 do 12,0 m 78<br />
Ukupno stalnih vezova 113<br />
Tablica 1:1. Struktura plovila po broju i dužini koji mogu biti <strong>na</strong> stalnom vezu tijekom godine<br />
Kategorija<br />
veza<br />
PRIVREMENI VEZOVI<br />
Duži<strong>na</strong> plovila<br />
(m)<br />
Broj plovila<br />
VII 14,0 do 16,0 m 14<br />
Ukupno privremenih vezova 14<br />
Tablica 1:2. Struktura plovila po broju i dužini koji mogu biti <strong>na</strong> privremenom vezu, samo za<br />
povoljnih vremenskih uvjeta<br />
Vezovi se koriste samo od svibnja do listopada, osim gata za komu<strong>na</strong>lni vez <strong>na</strong> koji su<br />
plovila veza<strong>na</strong> kroz cijelu godinu. Gatovi oz<strong>na</strong>ka iz projekta I, II i III se od studenog do travnja<br />
odspajaju od njihovog sidrenog sustava te tegle <strong>na</strong> deponiju izvan luke.<br />
Obalni zid obale Priko trenutne postojeće dužine je oko 300 m' te je izveden kao masivni<br />
betonski obalni zid. U planu je njegova dogradnja i rekonstrukcija, za što su ishođene sve<br />
potrebne dozvole, a građevinski radovi su započeli.<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 5<br />
4. Organizacija i korištenje prostora<br />
Ovim se projektom planira dogradnja izvedenog plutajućeg lukobra<strong>na</strong> za novih 20 m te<br />
postavljanje novih eleme<strong>na</strong>ta plutajućih gatova.<br />
Postojeća luka smješte<strong>na</strong> je u samom centru grada Mali Lošinj, uz jednosmjernu cestu. Uz<br />
postojeću cestu su predviđe<strong>na</strong> parkir<strong>na</strong> mjesta.<br />
Gledajući od istoka prema zapadu prvi plutajući gat koristiti će se za privez brodica<br />
domicilnog stanovništva, dužine do 10 m. Preostala tri gata (oz<strong>na</strong>ka I, II i III) koristiti će se<br />
komercijalni privez brodica <strong>na</strong>jčešće <strong>na</strong>utičara u tranzitu. Zbog atraktivnosti Lošinja i ostalih<br />
otoka u njegovoj blizini, veliki je interes <strong>na</strong>utičara za vez u luci Mali Lošinj. Dubi<strong>na</strong> mora<br />
ispred obale <strong>na</strong> valobra<strong>na</strong> i gatova je od oko -2,0 do -15,0 m p.m.<br />
Glede zaštite <strong>okoliš</strong>a ŽLU Mali Lošinj ima u pripravnosti za luku Mali Lošinj 500 m' upijajućih<br />
zaštitnih bra<strong>na</strong>, disperzante za rastvaranje uljnih onečišćenja s površine mora, spremnike za<br />
prikupljanje otpadnih ulja, starih baterija, zauljenih krpa i filtera. Surađuju s riječkom tvrtkom<br />
Dezinsekcija d.o.o. specijaliziranom za pružanje usluga u korist očuvanja <strong>okoliš</strong>a.<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 6<br />
B. IDEJNI PROJEKT POMORSKIH GRAĐEVINA<br />
1. PRETHODNO GEOMEHNIČKO IZVJEŠĆE<br />
1.1. Uvod<br />
Otoci Cres, Lošinj i Ilovik pripadaju tektonskoj strukturi čija je glav<strong>na</strong> odlika ljuskava građa i<br />
prevrnute strukture di<strong>na</strong>rskog smjera (SZ-JI). Na Lošinju je očuvan inverzni redoslijed<br />
<strong>na</strong>slaga od krede do paleoge<strong>na</strong> uz uzdužne rasjede <strong>na</strong> kontaktu stratigrafskih članova i<br />
unutar njih.<br />
1.2. Geološka građa<br />
Slika 1::1. Strukturni sklop u području obale Priko [1]<br />
Područje je Prika u korijenu Malološinjskog zaljeva izgrađeno od karbo<strong>na</strong>tnih stije<strong>na</strong><br />
gornjokredne starosti koje su u rasjednom kontaktu reversnog karaktera (sl. 1::1). Naslage<br />
seno<strong>na</strong> K 2 3 se sastoje uglavnom od svjetlosmeđih do svjetlosivih dobro uslojenih (<strong>na</strong>jčešće<br />
debljine od 0,5 do 2,0 m, iako se susreću i tanji slojevi debljine 0,1 do 0,5 m) rudistnih<br />
vapne<strong>na</strong>ca. To su uglavnom mehanički taložene vapnene stijene (kalcilututi, kalkareniti i<br />
bioakumulirani vapnenci) i dolomitne stijene.<br />
Recentne su tvorevine marinski sediment u podmorju te crvenica i umjetne tvorevine <strong>na</strong><br />
kopnu. Imaju vrlo različite fizičko – mehaničke z<strong>na</strong>čajke. Marinski su sedimenti različitog<br />
granulometrijskog sastava, koji je ovisan i o hidrodi<strong>na</strong>mičkim z<strong>na</strong>čajkama određenog dijela<br />
akvatorija. U plićim dijelovima podmorskih padi<strong>na</strong> prevladava grubi, ljušturasti pijesak, a<br />
prema dubini praši<strong>na</strong>sti pijesak. To su vrlo rahle, pomične <strong>na</strong>slage, debljine <strong>na</strong>jčešće do 1 m.<br />
U <strong>na</strong>jdubljim, zaravljenim dijelovima luke <strong>na</strong>lazi se vrlo rahli do žitki praši<strong>na</strong>sti mulj. U plićem<br />
dijelu (do –10 m) ukup<strong>na</strong> deblji<strong>na</strong> pokrivača u podmorju (marinski sedimenti i mjestimično<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 7<br />
crvenica) <strong>na</strong>jčešće ne prelazi 1 m. Samo u SE dijelu zaljeva, u gradskoj luci (u dijelu koje je i<br />
obala Priko) izmjere<strong>na</strong> deblji<strong>na</strong> pokrivača dosiže 5 m.<br />
Za potrebe izrade Integralne studije [5] MOHO d.o.o. Zagreb je izveo <strong>na</strong> lokaciji seizmičku<br />
refrakciju.<br />
Na osnovi modeliranih vrijednosti brzine duž profila RSP – 7, [5] koji je izrađen uz obalu<br />
Priko i dosadašnjih iskustava razlučujemo pretpostavljeni litološki sastav podloge, te<br />
sugeriramo slijedeću orijentacijsku klasifikaciju materijala:<br />
- brzine 1200 do 1350 m/s odnosile bi se <strong>na</strong> kompleks nevezanih marinskih<br />
sedime<strong>na</strong>ta: šljunka, pijeska i mulja, s komadima jako okršene i raspadnute stijene,<br />
koji bi sačinjavao pokrivač <strong>na</strong> osnovnoj stijeni, pri čemu su do iznosa 1750 m/s<br />
obuhvaćeni izrazito rastresiti sedimenti;<br />
- brzine od 4750 m/s ukazuju da je stijenska podloga slabije raspuca<strong>na</strong>.<br />
Na Prilogu 1 vidljiva je deblji<strong>na</strong> pokrivača <strong>na</strong> lokaciji: od 4 m <strong>na</strong> sjevernoj strani do 1 m <strong>na</strong><br />
južnoj.<br />
1.3. Seizmičke z<strong>na</strong>čajke<br />
Prema Seizmološkoj karti RH iz 1987.g. za istraživano područje očekivani intenziteti<br />
seizmičnosti su slijedeći:<br />
-za povratni period T= 50god.: I o =5° MCS,<br />
-za povratni period T= 100god.: I o =5° MCS,<br />
-za povratni period T= 200god.: I o =6° MCS,<br />
-za povratni period T= 500god.: I o =6° MCS.<br />
U posljednja dva milenija bilježi se prosječno tonjenje obale odnosno uzdizanje mora oko 1<br />
mm godišnje.<br />
1.4. Temeljenje<br />
Planirani gatovi i valobrani su plutajući. Sidreni armirano-betonski blokovi („corpo morto“)<br />
polagat će se u marinski sediment.<br />
LITERATURA<br />
[1] Mamužić, P., et al., (1968): Osnov<strong>na</strong> geološka karta 1:100.000, list Lošinj. Savezni<br />
geološki zavod, Beograd.<br />
[2] Mamužić, P., Sokač, B., (1973): Tumač za list Lošinj, Savezni geološki zavod<br />
Beograd.<br />
[3] Privreme<strong>na</strong> seizmološka karta SFRJ. Sl. list 49/82, NN 55/91.<br />
[4] Seizmološka karta povratnih perioda za 50, 100, 200, 500, 1.000 i 10.000 godi<strong>na</strong>. Sl.<br />
list 30/87, NN 55/91.<br />
[5] Integral<strong>na</strong> studija osnovnog prostornog rješenja Malološinjskog zaljeva, MareCon<br />
d.o.o. Rijeka, 1997.<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 8<br />
Prilog 1<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 9<br />
2. POMORSKO HIDRAULIČKI PRORAČUN<br />
2.1. Vjetroval<strong>na</strong> klima<br />
2.1.1. Vjetar <strong>na</strong> širem području lokacije<br />
Smjer i brzi<strong>na</strong> vjetra ovise po<strong>na</strong>jprije o polju tlaka, zatim o reljefu, vrsti podloge, razvedenosti<br />
obalne linije, dobu da<strong>na</strong>, dobu godine i sl. Klimatski podaci o vjetru prikazuju se obično<br />
pomoću ruže smjera i brzine vjetra. Ruža smjera vjetra dobiva se tako da se česti<strong>na</strong><br />
pojedinog smjera iskaže u postocima ukupne čestine svih smjerova i tiši<strong>na</strong>. Ruža brzine<br />
vjetra predstavlja srednje brzine kojima puše vjetar iz svakog pojedinog smjera vjetra.<br />
Olujni (8bf), i jako olujni vjetrovi (≥9bf) pojavljuju se <strong>na</strong> Kvarneru rijetko (vjerojatnost pojave<br />
od 1 do 3 %). Javljaju se uglavnom iz NE i SE smjera [1].<br />
SMJER VJETRA<br />
N NE E SE S SW W NW jači<strong>na</strong> [%]<br />
J<br />
A<br />
Č<br />
I<br />
N<br />
A<br />
V<br />
J<br />
E<br />
T<br />
R<br />
A<br />
C 10,2<br />
1-2bf 1,4 0,5 0,6 0,5 1,4 1,8 1,8 2,6 10,6<br />
3bf 2,4 1,7 1,7 1,2 2,2 1,5 2,2 8 20,9<br />
4bf 4,1 1,5 2,6 2,4 2,6 1,4 2,8 6 23,4<br />
5bf 1,4 3,4 1,4 2,9 3,4 0,9 0,7 3,9 18,0<br />
6bf 0,3 2,2 0,7 3,6 1,2 0,3 0,8 0,7 9,8<br />
7bf 0,5 1,4 0,5 1,7 0,3 0,3 0,2 0,3 5,2<br />
8bf 0,2 0,2 1 0,2 1,6<br />
9bf 0,3<br />
Smjer<br />
[%]<br />
10,3 10,9 7,5 13,3 11,3 6,2 8,5 21,5 100,0<br />
Tablica 2::I Prosječ<strong>na</strong> godišnja učestalost vjetra <strong>na</strong> Jadranu [1]<br />
sjeverni<br />
Jadran<br />
južni<br />
Jadran<br />
SMJER VJETRA<br />
N NE E SE S SW W NW<br />
tramonta<strong>na</strong> bura levant jugo šilok lebić pone<strong>na</strong>t maestral<br />
0 35 26 22 9 6 2<br />
0 12 21 29 16 16 4 0<br />
Tablica 2::II Zastupljenost u [%] olujnih vjetrova (≥9bf) <strong>na</strong> Jadranu po smjerovima [1]<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 10<br />
SJEVERNI JADRAN JUŽNI JADRAN JADRAN<br />
ZIMA<br />
2,7<br />
3,1<br />
LJETO<br />
0<br />
0<br />
5,8<br />
GODINA 2,7 3,1 5,8<br />
MAX 6 8 14<br />
MIN 0 1 1<br />
Tablica 2::III Prosječan godišnji broj oluja (≥9bf) <strong>na</strong> Jadranu iz razdoblja 1954. - 1968. [1]<br />
U procesu valne generacije bitan čimbenik je i neprekidno trajanje vjetra. U tablici 2::IV vidi se da<br />
<strong>na</strong> Jadranu jako olujni vjetrovi (≥9bf) iz I. i II. kvadranta imaju trajanja nekoliko desetaka sati: i<br />
juga i bure preko 30 sati. Na sjevernom Jadranu olujne bure mogu trajati neprekidno i 60-tak<br />
sati. Slabiji vjetrovi traju i dulje!<br />
SMJER VJETRA<br />
N NE E SE S SW W NW<br />
Sjeverni<br />
Jadran<br />
Južni<br />
Jadran<br />
tramonta<strong>na</strong> bura levant jugo šilok lebić pone<strong>na</strong>t maestral<br />
0 60 12 36 24 12 6 0<br />
0 18 36 36 33 18 6 0<br />
Tablica 2::IV Trajanja [h] neprekidnih jako olujnih vjetrova (≥9bf) <strong>na</strong> Jadranu po smjerovima [1]<br />
Zaključak o generalnoj vjetrovnoj klimi <strong>na</strong> sjevernom Jadranu temeljem generalnih<br />
podataka o vjetru <strong>na</strong> Jadranu<br />
Godišnjim ekstremnim vjetrom <strong>na</strong> sjevernom Jadranu može se, orijentacijski govoreći,<br />
definirati jako olujni vjetar (9bf), a ekstremnim višegodišnjim orkanski vjetar (≥10bf). Njihova<br />
je pojava <strong>na</strong>jvjerojatnija iz I. i II. kvadranta.<br />
2.1.2. Vjetar <strong>na</strong> meteorološkoj postaji Mali Lošinj (klimatološka meteorološka postaja;<br />
automatska anemografska postaja)<br />
Anemografska mjerenja u meteorološkoj postaji Mali Lošinj počela su u srpnju 1991. Česti su<br />
međutim bili prekidi mjerenja od srpnja 1991. do prosinca 1994., zato DHMZ PMC Split u<br />
elaboratu «Vjetrov<strong>na</strong> klima oko mjesta Unije <strong>na</strong> otoku Unije», 2008. [3]., a<strong>na</strong>lizira mjerenje<br />
od siječnja 1995. DHZ Zagreb je za potrebe Lošinjske plovidbe 1995. izradio statistiku<br />
vjetrova <strong>na</strong> području Malog Lošinja, koja je korište<strong>na</strong> u Integralnoj studiji osnovnog<br />
prostornog rješenja Malološinjskog zaljeva, t. 3., Di<strong>na</strong>mika mora Malološinjskog zaljeva,<br />
Hydroexpert d.o.o. Zagreb, 1996. [5].<br />
Geografski podaci meteorološke postaje Mali Lošinj: geografska širi<strong>na</strong> 44 0 32' N, geografska<br />
dulji<strong>na</strong> 14 0 28' E i <strong>na</strong>dmorska visi<strong>na</strong> 53 m.<br />
Brzi<strong>na</strong> i smjer vjetra ovise prvenstveno o polju tlaka, zatim o reljefu, vrsti podloge,<br />
razvedenosti obalne linije, dobu da<strong>na</strong>, dobu godine i sl. Podatci o vjetru se pokazuju obično<br />
pomoću ruže smjera i brzine vjetra. Anemograf u Malom Lošinju mjeri 10-minutnu brzinu<br />
vjetra i i prevladavajući smjer u tih 10 minuta, te maksimalnog udara vjetra (sekund<strong>na</strong><br />
vrijednost). <strong>na</strong> osnovu tako izmjerenih brzi<strong>na</strong> i smjerova brzi<strong>na</strong> vjetra mogu se dobiti i druge<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 11<br />
brzine vjetra preko «gust factor»-a (PIANC, Norwegian Petroleum Directorate). Za valne<br />
prognoze su bitne satne brzine vjetra, kao i njihovo trajanje.<br />
Za prikaz vjetrovne klime Malog Lošinja a<strong>na</strong>lizirane su [4] godišnje i sezonske vjerojatnosti<br />
istovremenog pojavljivanja pojedinih brzi<strong>na</strong> i smjera s postaje Mali Lošinj. Rezultati a<strong>na</strong>liza<br />
satnih anemografskih mjerenja prikazani su ružama vjetra i tablicama kontigencije<br />
Tablica 2::V Vjerojatnost istovremenog pojavljivanja različitih smjerova vjetra (‰) po klasama<br />
brzine vjetra za Mali Lošinj, razdoblje 1995.-2007.<br />
Najčešći smjerovi vjetra koji se javljaju <strong>na</strong> području Malog Lošinja <strong>na</strong> godišnjoj razini su NE<br />
(13,619%), NNE (12,562), S (9,639%) i SE (7,026%). To su poz<strong>na</strong>ti smjerovi vjetra koji<br />
pripadaju buri odnosno, oštrom i jugu.<br />
Bura je hladan, jak i izrazito mahovit (refulan) vjetar iz smjera NE, tipičan za priobalno<br />
područje. Sinoptičku situaciju koja pogoduje <strong>na</strong>stupu bure karakterizira anticiklo<strong>na</strong> <strong>na</strong>d<br />
europskim kopnom pod čijim se utjecajem <strong>na</strong>laze unutrašnji krajevi, te mediteranska ciklo<strong>na</strong>,<br />
koja svojim prisustvom utječe <strong>na</strong> jadransko primorje. Jači<strong>na</strong> bure pored tih baričkih formacija<br />
ovisi o rasporedu planinskih la<strong>na</strong>ca, prijevoja riječnih doli<strong>na</strong> i sl. Granica do koje se osjeća<br />
utjecaj bure ovis<strong>na</strong> je o općoj vremenskoj situaciji, pa se stoga ne može točno definirati.<br />
Brzi<strong>na</strong> bure je <strong>na</strong>jveća u priobalnim područjima i prema pučini postupno slabi.<br />
Jugo je topao i vlažan vjetar koji puše od ESE do SSE smjera. Puše uzduž čitavog Jadra<strong>na</strong> i<br />
izaziva uzburkano more. Jugo prati vrlo oblačno nebo, a <strong>na</strong>jčešće i dugotraj<strong>na</strong> kiša. To je<br />
karakterističan vjetar za jesensko-zimsko razdoblje, tj. za period intenzivnih ciklo<strong>na</strong>lnih<br />
aktivnosti. Ljeti je također moguća pojava juga, ali slabijeg intenziteta i traje 1-2 da<strong>na</strong>. U<br />
jesensko-zimskom razdoblju jugo dostiže i olujne jačine, a može trajati od 2 do 6 da<strong>na</strong>.<br />
Maestral <strong>na</strong> Jadranu je tipičan vjetar ljetnog razdoblja. Nastaje kada se cijeli Mediteran <strong>na</strong>lazi<br />
između jedne duboke ciklone <strong>na</strong> istoku i područja vrlo visokog tlaka <strong>na</strong> zapadu (Azorska<br />
anticiklo<strong>na</strong>). Na otvorenom moru ima NW smjer, a u obalnom području mu je smjer različit jer<br />
ovisi o konfiguraciji tla <strong>na</strong> mjestu gdje puše. Maestral je vjetar lijepog vreme<strong>na</strong> i javlja se<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 12<br />
samo uz vedro nebo. Izosta<strong>na</strong>k maestrala pretkazuje dolazak depresije. Počinje sredinom<br />
svibnja i traje do sredine ruj<strong>na</strong>. Puše danju, počinje puhati oko 9-11 sati, a prestaje zalaskom<br />
Sunca. Najčešće puše kao slab vjetar (do 5.4 m/s), u Tršćanskom zaljevu je <strong>na</strong>jslabiji, prema<br />
jugu je sve jači, a u Otrantskim vratima dostiže brzinu i do 15 m/s uz dosta teško more.<br />
Slika 2::1. Godišnja ruža vjetra za Mali Lošinj 1995.- 2007. [3]<br />
U tablici 2::VI su <strong>na</strong>vedene zabilježene apsolutne maksimalne mjesečne i godišnje<br />
vrijednosti satnih brzi<strong>na</strong> vjetra, domi<strong>na</strong>ntnih brzi<strong>na</strong> vjetra i trenutnih udara vjetra uz pripadni<br />
smjer vjetra.<br />
Tablica 2::VI Zabilježene apsolutne maksimalne satne, desetminutne i trosekundne brzine<br />
vjetra za Mali Lošinj, razdoblje 1995.-2007. [3]<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 13<br />
Tablica 2::VII Dugoroč<strong>na</strong> prognoza brzi<strong>na</strong> vjetra za Mali Lošinj [3]<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 14<br />
Napominje se da su <strong>na</strong> meteorološkoj postaji Mali Lošinj izmjerene brzine vjetra iz II.<br />
kvadranta, zbog zaklonjenosti anemografa, preniske. Zato su pri izradi vjetrovnih prognoza<br />
za II. kvadrant korišteni podatci prognoziranih brzi<strong>na</strong> za Rab i Crikvenicu, kao i podatci iz [5]<br />
Povratni<br />
periodi<br />
(godine)<br />
NE kvadrant<br />
bura<br />
SE kvadrant<br />
jugo<br />
W-NW<br />
pote<strong>na</strong>tmaestral<br />
SW kvadrant<br />
lebić<br />
2 14,5 m/s 13,9 m/s 10,8 m/s 12,3 m/s<br />
5 17,0 m/s 16,5 m/s 12,5 m/s 14,5 m/s<br />
10 18,0 m/s 18,3 m/s 13,6 m/s 15,5 m/s<br />
50 21,0 m/s 25,0 m/s 18,0 m/s 18,0 m/s<br />
100 22,0 m/s 26,0 m/s 20,0 m/s 21,0 m/s<br />
Tablica 2::VIII Dugoroč<strong>na</strong> prognoza sat<strong>na</strong> brzi<strong>na</strong> vjetra za Priko<br />
Maksimalni udari (3s) vjetra juga i bure dani su u Tablici 2::IX<br />
bura (m/s)<br />
jugo (m/s)<br />
1 god 30,5 24,5<br />
10 god 39,5 29,5<br />
20 god 40,5 30,5<br />
50 god 43,0 33,0<br />
100 god 44,8 34,8<br />
Tablica 2:IX Maksimalni udari (3s) vjetra juga i bure u Malom Lošinju [5]<br />
Kut izloženosti <strong>na</strong> valove Prika je 210º do 280º.<br />
2.1.3 Trajanja vjetrova za kut izloženosti Prika<br />
Za generaciju valova, a pogotovo za privjetrišta veće duljine, bitan parametar je trajanje<br />
vjetra. Valovi iz kuta izloženosti Prika formiraju se <strong>na</strong> kratkom privjetrištu. Stoga trajanje<br />
vjetra neće biti ograničavajući faktor za potpuno razvijanje valova.<br />
2.2. Morske razine<br />
Na području Malog Lošinja ne postoji mareografska stanica. Stoga je <strong>na</strong>činje<strong>na</strong> interpretacija<br />
temeljem dugoročnih prognoza morskih razi<strong>na</strong> [6] <strong>na</strong> mareografskim stanicama u Bakru i<br />
Rovinju.<br />
Karakteristične veličine koje se upotrebljavaju za opis lokacije glede kolebanja morskih<br />
razi<strong>na</strong>, su srednja viša visoka živa razi<strong>na</strong> (SVVžR) i srednja niža niska živa razi<strong>na</strong> (SNNžR).<br />
To su statističke z<strong>na</strong>čajke koje predstavljaju višegodišnji (barem dvadesetak godi<strong>na</strong>) prosjek<br />
dnevne <strong>na</strong>jviše, odnosno <strong>na</strong>jniže registrirane razine mora iz razdoblja sizigija (živih mije<strong>na</strong>).<br />
U praktičnom smislu može se reći da su to redovno visoke dnevne plime i niske oseke<br />
promatranog područja. Srednja razi<strong>na</strong> mora (SR) je također statistička z<strong>na</strong>čajka, a dobiva se<br />
kao višegodišnji (barem dvadesetak godi<strong>na</strong>) prosjek registriranih satnih razi<strong>na</strong> mora.<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 15<br />
Ekstremne morske razine vežu se uz povratno razdoblje (PR) a dobivaju se dugoročnim<br />
prognozama [6]. Načelno se izrađuju <strong>na</strong> temelju statistike ekstrema. Ovdje su, kao zanimljive<br />
veličine, prikazane visoka razi<strong>na</strong> povratnog perioda jedne godine (VR 1 god. ) i niska razi<strong>na</strong><br />
povratnog perioda jedne godine (NR 1 god. ). Za određivanje potrebne dubine mora <strong>na</strong> vezu<br />
služi hidrografska nula SNNžR.<br />
Prikaz karakterističnih morskih razi<strong>na</strong> <strong>na</strong> području Prika dan je u tablici 2::X.<br />
Morska<br />
razi<strong>na</strong><br />
kota GN<br />
(m n.m.)<br />
+ 1,35<br />
Extr VR 100<br />
VR 1 god. +0,80<br />
Extr VR 10 + 1,20<br />
SVVžR +0,50<br />
SR +0,15<br />
SNNžR -0,30<br />
NR 1 god.<br />
Extr NR 10<br />
Extr NR 100<br />
-0,40<br />
-0,55<br />
-0,65<br />
Tablica 2::X. Morske razine <strong>na</strong> području Malog Lošinja<br />
2.3. Morske struje<br />
Malološinjski je zaljev relativno zatvoren akvatorij. Da bi se utvrdio pravilan ekološki pristup<br />
gospodarskim i drugim aktivnostima unutar njega i <strong>na</strong> njegovim obalama, veoma je z<strong>na</strong>čajno<br />
utvrditi cirkulaciju odnosno di<strong>na</strong>miku vodenih masa u njemu. Zbog toga je za potrebe izrade<br />
Integralne studije osnovnog prostornog rješenja ML zaljeva [5] izvršeno mjerenje morskih<br />
struja s utvrđivanjem mehanizma izmjene vode zaljeva s otvorenim morem.<br />
Mjerenje je izvršeno <strong>na</strong> 8 točaka. Zaključeno je da je srednja brzi<strong>na</strong> u svim točkama bliska<br />
(oko 0,1 m/s) osim <strong>na</strong> glavnom ulazu (Torunza), gdje su izmjerene dvostruke vrijednosti.<br />
Izmjerene maksimalne brzine su oko 0,25 m/s, a minimalne oko 0,05 m/s. Zaključeno je da je<br />
osnov<strong>na</strong> izmje<strong>na</strong> morskih masa u Malološinjskom zaljevu putem plime i oseke i to<br />
domi<strong>na</strong>ntno kroz glavni ulaz Torunza, dok ostala dva ulaza nemaju bitnog z<strong>na</strong>čaja.<br />
Procijenjeno je da je volumen mora Malološinjskog zaljeva 65,000.000 m 3 , te se teoretski u<br />
zaljevu svaki dan promijeni sva voda. Ako se uzme u obzir faktor miješanja 0,5 (efekt čepa<br />
kod morskih mije<strong>na</strong> u zaljevu) praktički se sva voda izmjeni za dva da<strong>na</strong>.<br />
Navede<strong>na</strong> je procje<strong>na</strong> rađe<strong>na</strong> <strong>na</strong> temelju srednje brzine strujanja <strong>na</strong> ulazu Torunza 0,2 m/s,<br />
uz presjek ulaza 8.100 m 2 te je uzeto u 24 sata po jed<strong>na</strong> plima i oseka. Ako se uzmu u obzir i<br />
dva manja ulaza, treba zaključiti da je u Malološinjskom zaljevu izmje<strong>na</strong> vode vrlo kvalitet<strong>na</strong>.<br />
Zaljev je dobro cirkuliran s okolnim morem te se mogu planirati sve aktivnosti koje zahtijevaju<br />
ekološki čisto more.<br />
Prema Peljaru [2] prevladavaju struje morskih mije<strong>na</strong> brzine do 0,3 čv. Olujni SW i W vjetrovi<br />
mogu povećati brzinu struje do 1,0 čv.<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 16<br />
2.4. Valovi <strong>na</strong> području dijela Malološinjskog zaljeva<br />
2.4.1. Najčešći valovi <strong>na</strong> moru su uzrokovani djelovanjem vjetra <strong>na</strong> površinu mora. Vjetrovni<br />
su valovi kratkog perioda i velike energije. Za potrebe ovog projekta a<strong>na</strong>lizirati će se i valovi<br />
koji su uz vjetrovne <strong>na</strong>jčešći u području Malološinjskog zaljeva: šćige ili seiche te valovi od<br />
brodova. Plimni valovi su obrađeni u točki 2.2.<br />
ZNAČAJNA VALNA VISINA H 1/3 (m)<br />
Smjer Privjetrište Efektivno<br />
BRZINA VJETRA (Bf)<br />
vjetra (km) privjetrište 6 7 8 9 10<br />
300 m NW OD DNA UVALE LUKE M. LOŠINJA – DUBINA 15 m<br />
NW 5,0 1,50 0,50 0,65 0,75 0,90 1,1<br />
N 0,25 0,25 0,20 0,25 0,30 0,40<br />
SE 0,30 0,20 0,20<br />
Tablica 2::XI Z<strong>na</strong>čajne valne visine ispred valobra<strong>na</strong> privezišta [5]<br />
Kratkoročnu je i dugoročnu prognozu vjetrovnih valova za deset odabranih točaka u<br />
Malološinjskom zaljevu obradio Andročec [5]. U tablici 2::XI je pokazan rezultat proraču<strong>na</strong> za<br />
točku 1 – 300 m NW od d<strong>na</strong> uvale luke M. Lošinja, <strong>na</strong> dubini mora 15 m.<br />
Iz razloga kratkog privjetrišta izabra<strong>na</strong> je metoda Groen Dorrenstei<strong>na</strong>. Pomoću dijagrama<br />
Groen Dorrenstei<strong>na</strong> izraču<strong>na</strong>te su za sve jake i olujne vjetrove (6 –10 Bf) teoretske z<strong>na</strong>čajne<br />
valne visine za odabranu točku ispred valobra<strong>na</strong>. Za NW smjer (Tab 2::VIII) vjetar u PP = 50<br />
godi<strong>na</strong> ne premašuje brzinu od 8 Bf, tako da se može prognozirati z<strong>na</strong>čaj<strong>na</strong> val<strong>na</strong> visi<strong>na</strong><br />
ispred valobra<strong>na</strong> privezišta H 1/3<br />
50<br />
= 0,75 m.<br />
2.4.2. Ostali mogući prirodni površinski valovi<br />
Valovi plime i oseke su obrađeni u točki 2.2. Mogući su i barički valovi uslijed promjene tlaka,<br />
koji imaju period od 1 do 3 sata te slobodne oscilacije (šćige ili seiche) s periodom za<br />
Jadranski bazen oko 23 sata. Mogući bibavični, kao drugi valovi vjetrovnog porijekla, imaju<br />
period do 7 minuta te mogu izazvati manje oscilacije ovog baze<strong>na</strong>. Zabilježene su poplave<br />
(zadnja 2008. godine, u kombi<strong>na</strong>ciji s visokom razi mora).<br />
2.4.3. Valovi od brodova<br />
U SE dijelu zaljeva su mogući i valovi koje generiraju brodovi i turističke brodice, koji često<br />
plove velikom brzinom i stvaraju z<strong>na</strong>čajne valove. Visinu ovih valova je općenito moguće<br />
prognozirati, jer o<strong>na</strong> osim o brzini plovila ovisi i o njegovoj veličini, obliku, vrsti pogo<strong>na</strong>, dubini<br />
mora i nekim drugim parametrima. U zatvorenim akvatorijima, lučkim bazenima, blizu obale<br />
ili privezišta se zato ograničava brzi<strong>na</strong> broda tako da on generira valove manje od<br />
dozvoljenih za to područje.<br />
U SE dnu Malološinjskog zaljeva pontonski gatovi jače «osjećaju» i valove od hidroglisera<br />
(«Krila Kvarnera») te katamara<strong>na</strong> («Božava»), koji s putnicima pristaju oko 100 m od njih.<br />
Visine maksimalnih valova za udobnost akvatorija prema HRB i BS su:<br />
- H s = 0,15 m, ne više od 5 da<strong>na</strong> godišnje<br />
- H s = 0,30 m, jednom u razdoblju ne kraćem od 5 godi<strong>na</strong><br />
- H s = 0,50 m jednom u razdoblju ne kraćem od 50 godi<strong>na</strong>,<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 17<br />
što se već izvedenom dogradnjom obale <strong>na</strong> Rivi lošinjskih kapeta<strong>na</strong> i valobranom s Prika te<br />
osobito planiranim produženjem valobra<strong>na</strong> od 80 <strong>na</strong> 100 m može postići u cijelom akvatoriju<br />
luke Priko.<br />
S vanjske strane valobra<strong>na</strong> su predviđeni vezovi samo za vrijeme povoljnih vremenskih<br />
uvjeta.<br />
2.5. Dubi<strong>na</strong> akvatorija<br />
Dubine uz sve plutajuće gatove i valobran evidentno zadovoljavaju za sve planirane vezove.<br />
LITERATURA<br />
[1] Tabain,T.: Vjetrovni valovi <strong>na</strong> Jadranu, Pomorska enciklopedija, JLZ, Zagreb 1972. -<br />
1989.<br />
[2] ****. Peljar za male brodove, prvi dio, Hrvatski hidrografski institut, Split, 2002.<br />
[3] Britvić-Pejković, S: Vjetrov<strong>na</strong> klima oko mjesta Unije <strong>na</strong> otoku Unije, DHMZ PMC<br />
Split, 2008.<br />
[4] Hrabak-Tumpa, Milić: Studija režima <strong>na</strong> području Malog Lošinja, DHZ, Zagreb, 1995.<br />
[5] Integral<strong>na</strong> studija osnovnog prostornog rješenja ML zaljeva, t. 3: Di<strong>na</strong>mika mora<br />
Malološinjskog zaljeva, MareCon i Hydroexpert, Rijeka - Zagreb, 1996.<br />
[6] Pršić,M.: Metodologija prognoze ekstremnih amplituda morskih razi, Magistarski rad,<br />
Zagreb,1983.<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 18<br />
3. Pomorsko-građevno i tehnološko rješenje<br />
Prema projektnom programu Naručitelja cilj izrade idejnog projekta je planiranje postavljanja<br />
četiri plutajuća gata i dogradnja izvedenog valobra<strong>na</strong> <strong>na</strong> operativnoj obali Priko, morske luke<br />
otvorene za javni promet Mali Lošinj, i to u dijelu luke za <strong>na</strong>utičare, te <strong>na</strong>stavno ishođenje<br />
lokacijske dozvole za isti zahvat. Izvedeni valobran je dužine 80,0 m i širine 4,0 m. Sačinjen<br />
je od četiri jed<strong>na</strong>ka teška, betonska elementa pojedi<strong>na</strong>čne dužine 20,0 m. Isti se planira<br />
dograditi još jednim takvim elementom istih dimenzija. Novoplanira<strong>na</strong> ukup<strong>na</strong> duži<strong>na</strong><br />
valobra<strong>na</strong> iznositi će oko 100,0 m, te će se time (prema stručnom elaboratu – idejnom<br />
rješenju „Zaštita privezišta Priko – Mali Lošinj“, broj 2G/04, od ožujka 2004. godine) dodatno<br />
umiriti akvatorij luke i povećati traženi komfor <strong>na</strong>utičara – dopušte<strong>na</strong> visi<strong>na</strong> valova u luci<br />
prema <strong>na</strong>putku Hrvatskog registra brodova. Na dužinu eleme<strong>na</strong>ta valobra<strong>na</strong> potrebno je<br />
uzeti u obzir i pristupni most koji povezuje valobran s obalom. Udaljenost plutajućih<br />
eleme<strong>na</strong>ta od obalnog zida se definira proračunom sidrenog sustava, a za potrebe ovog<br />
idejnog projekta će se uzeti iskustveni prosjek od oko 1 m.<br />
Osim dogradnje izvedenog valobra<strong>na</strong> planira se postavljanje novih eleme<strong>na</strong>ta plutajućih<br />
gatova koji će se zamijeniti zbog dotrajalosti te nez<strong>na</strong>tno položajno izmjestiti radi<br />
rekonstrukcije i dogradnje obale Priko. Tri (zapad<strong>na</strong>) gata se predviđaju od po pet plutajućih<br />
eleme<strong>na</strong>ta dužine po 12 m, ukupne dužine 60,0 m, te jedan (istočni) od četiri plutajuća<br />
elementa dužine po 12 m, ukupne dužine 48,0 m. Gatovi su širine 2,35 m. Povezuju se s<br />
kopnom preko pokretnog montažnog pristupnog mosta, a pričvršćuju <strong>na</strong> svom položaju<br />
preko vlastitog sidrenog sustava koji čine lanci i betonski blokovi. Udaljenost plutajućih<br />
eleme<strong>na</strong>ta gatova od obalnog zida također će se za potrebe ovog idejnog projekta uzeti kao<br />
iskustveni prosjek od oko 1 m.<br />
Razmak između valobra<strong>na</strong> i gata oz<strong>na</strong>ke III je 102,4 m, gatova oz<strong>na</strong>ka III i II 59,0 m, gatova<br />
II i I 52,0 m i gatova I i onog domicilnog stanovništva 41,0 m. Svi su gatovi paralelni i okomiti<br />
<strong>na</strong> novoplanirani obalni rub. Izvedeni valobran je okomit <strong>na</strong> novoplanirani obalni rub a<br />
dogradnja je planira<strong>na</strong> u postojećem pravcu njegova pružanja.<br />
Ovim se gatovima ispunjava neiskorišteni prostor zaštićenog akvatorija luke valobranom te<br />
se dobivaju sigurni i komforni vezovi za plovila.<br />
Plutajući elementi gatova i valobra<strong>na</strong> su međusobno povezani elastičnom vezom, a njihov<br />
stalni položaj u moru je osiguran preko sidrenih la<strong>na</strong>ca pričvršćenih za sidrene betonske<br />
blokove („corpo morto“) koji se <strong>na</strong>laze <strong>na</strong> morskom dnu. Prvi plutajući element uz obalu je<br />
pričvršćen lancem ili čeličnim tipskim elementom za betonski obalni zid.<br />
Proračun sidrenog sustava će se obraditi u izvedbenom projektu, a plutajući pontoni koji će<br />
se ugraditi su građevinski proizvodi te kao takvi imaju tipske ateste i proračune stabilnosti i<br />
mehaničke otpornosti.<br />
Sama konstrukcija plutajućih eleme<strong>na</strong>ta sastoji se od betonskih eleme<strong>na</strong>ta, olakšanih radi<br />
plovnosti ugrađenim blokovima stiropora. Hod<strong>na</strong> površi<strong>na</strong> gatova je oblože<strong>na</strong> daskama od<br />
egzotičnog drveta ili od visokootpornog umjetnog materijala čija je površi<strong>na</strong> izrađe<strong>na</strong> kao<br />
imitacija drvene strukture. Površi<strong>na</strong> je obrađe<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>na</strong>čin da se izbjegne sklizavost, osobito u<br />
slučaju ako je mokra. Hod<strong>na</strong> površi<strong>na</strong> je poveza<strong>na</strong> s betonskim dijelom plutajućih eleme<strong>na</strong>ta<br />
preko vruće cinčanih čeličnih profila. Hod<strong>na</strong> površi<strong>na</strong> valobra<strong>na</strong> izvede<strong>na</strong> je od beto<strong>na</strong> s<br />
protukliznom završnom obradom.<br />
Visi<strong>na</strong> rekonstruiranog i dograđenog obalnog zida <strong>na</strong> mjestu ispred kojeg se predviđa<br />
postaviti gatove i valobran je <strong>na</strong> koti +1,0 m n.m., a visi<strong>na</strong> hodne površi<strong>na</strong> gatova i valobra<strong>na</strong><br />
je, u odnosu <strong>na</strong> trenutnu morsku razinu ovisi o odabiru proizvođača pontonskih eleme<strong>na</strong>ta.<br />
Savladavanje razlike u visini i sama veza gata s obalom predviđa se preko vruće cinčanog<br />
čeličnog mosta, koji je za obalni zid povezan nepomično, a <strong>na</strong> gatovima i valobranu kao<br />
„pomični zglob“ radi dizanja i spuštanja nivoa mora.<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 19<br />
Plutajući gatovi su uronjeni oko 40 cm u more, valobran oko 160 cm (ovisno o proizvođaču<br />
ponto<strong>na</strong> za kojeg će se odlučiti <strong>na</strong>k<strong>na</strong>dno investitor) te su kao takvi propusni ispod i<br />
omogućuju nesmetanu cirkulaciju mora. Samim gatovima i valobranima se dakle ne utječe<br />
<strong>na</strong> kvalitetu morske vode u luci. U točki 2.3. ovog poglavlja opisa<strong>na</strong> je izmje<strong>na</strong> morskih masa<br />
u Malološinjskom zaljevu. Podaci su dobiveni izmjerom a o istom je sačinje<strong>na</strong> Studija [5].<br />
Zaključak Studije je da je Malološinjski zaljev dobro cirkuliran s okolnim morem te se mogu<br />
planirati sve aktivnosti koje zahtijevaju ekološki čisto more.<br />
Na gatovima i valobranu se predviđa vezanje plovila <strong>na</strong> četverovez s obje strane. Na<br />
valobranu u slučaju nepovoljnih vremenskih uvjeta nije moguće privez plovila s vanjske<br />
strane. U Tablicama 3:1. i 3:2. je specifikacija plovila po duži<strong>na</strong>ma za stalne i privremene<br />
vezove.<br />
STALNI VEZOVI<br />
Kategorija Duži<strong>na</strong> plovila<br />
veza<br />
(m)<br />
Broj plovila<br />
IV 8,0 do 10,0 m 26<br />
V 10,0 do 12,0 m 28<br />
VI 12,0 do 14,0 m 24<br />
VII 14,0 do 16,0 m 39<br />
Ukupno stalnih vezova 117<br />
Tablica 3:1. Struktura plovila po broju i dužini koji mogu biti <strong>na</strong> stalnom vezu tijekom godine<br />
PRIVREMENI VEZOVI<br />
Kategorija Duži<strong>na</strong> plovila<br />
Broj plovila<br />
veza<br />
(m)<br />
VII 14,0 do 16,0 m 17<br />
Ukupno privremenih vezova 17<br />
Tablica 3:2. Struktura plovila po broju i dužini koji mogu biti <strong>na</strong> privremenom vezu, samo za<br />
povoljnih vremenskih uvjeta<br />
Kako je bila praksa i do sada vezovi će se koristiti samo od svibnja do listopada, osim gata<br />
za komu<strong>na</strong>lni vez <strong>na</strong> koji su plovila veza<strong>na</strong> kroz cijelu godinu. Gatovi oz<strong>na</strong>ka iz projekta I, II i<br />
III se od studenog do travnja odspajaju od njihovog sidrenog sustava te tegle <strong>na</strong> deponiju<br />
izvan luke.<br />
Planirano opterećenje korisnim teretom je do 200 kg/m 2 .<br />
Gatovi i valobran će se opremiti <strong>na</strong>pravama za privez <strong>na</strong> bokovima. Planira se postaviti i<br />
ormariće za s<strong>na</strong>bdijevanje vodom i strujom.<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 20<br />
C. IDEJNI PROJEKT KOMUNALNE INFRASTRUKTURE<br />
1. Vodoopskrba<br />
Predmet ovog dijela dokumentacije je vodovodni ogra<strong>na</strong>k za opskrbu brodica <strong>na</strong> plutajućim<br />
gatovima i valobranu pitkom vodom te hidrantska instalacija.<br />
Područje luke Mali Lošinj prema novom projektu za rekonstrukciju i dogradnju obale Priko<br />
opskrbljuje se iz Vodosprema „Kalvarija“ i „Čikat“. Podaci o vodospremama su slijedeći<br />
(preuzeti s web stranica tvrtke Vodovod i čistoća Cres Mali Lošinj d.o.o.):<br />
Vodosprema „Kalvarija“:<br />
• korisni volumen vodospreme: 1.000 m 3<br />
• kota vodospreme: 60,0 m n.m.<br />
Vodosprema „Čikat“:<br />
• korisni volumen vodospreme: 4.000 m 3<br />
• kota vodospreme: 60,0 m n.m.<br />
Novoplanira<strong>na</strong> vodovod<strong>na</strong> cijev prolaziti će po novoj obali. Cijev je duktil DN 200 mm. Na<br />
mjestima gdje se <strong>na</strong>laze spojevi gatova i valobra<strong>na</strong> <strong>na</strong> obalni zid izvesti će se <strong>na</strong><br />
novoplaniranom javnom cjevovodu priključ<strong>na</strong> ok<strong>na</strong> s vodomjerom za potrebe <strong>na</strong>utičara, sve<br />
u dogovoru s <strong>na</strong>dležnom komu<strong>na</strong>lnom tvrtkom.<br />
Od vodomjernih oka<strong>na</strong> planira se izvesti kroz trup valobra<strong>na</strong> i gatova cjevovod za opskrbu<br />
sanitarnom potrošnom vodom ukupno 18 (valobran) + 3x16 (komercijalni gatovi) + 4 (gat za<br />
domicilno stanovništvo) ormarića sa po dvije slavine, za korištenje <strong>na</strong>utičara. Od tih 70<br />
opskrbnih ormarića dio će se <strong>na</strong> valobranu i gatovima predvidjeti opremljenim s unutarnjom<br />
hidrantskom instalacijom, raspoređeni <strong>na</strong> <strong>na</strong>čin da prema Pravilniku o hidrantskoj mreži za<br />
gašenje požara (NN 8/06) pokrivaju prostor privezišta. U takvim ormarićima <strong>na</strong>laziti će se<br />
slijedeća oprema: trevira crijevo, mlaznica, dvije storz spojnice, vatrogasni aparat.<br />
Specifično požarno opterećenje za plastič<strong>na</strong> plovila iznosi 600 MJ/m 2 , odnosno za rad<br />
hidranta potrebno je osigurati 50 litara vode u minuti.<br />
Za potrebe unutarnje hidrantske mreže potreb<strong>na</strong> je količi<strong>na</strong> vode q = 10 l/sec za istovremeni<br />
rad dva hidranta, minimalni tlak <strong>na</strong> <strong>na</strong>jnepovoljnijem hidrantu 2,5 bara, a za potrebe slavi<strong>na</strong><br />
opskrbnih ormarića za sanitarnu vodu, potreb<strong>na</strong> količi<strong>na</strong> je q=2,0 l/sec.<br />
Investitor će organizirati prihvat sanitarnih otpadnih voda od pražnjenja spremnika plovila<br />
preko mobilnih spremnika s usisno/tlačnom crpkom. Posebno će se predvidjeti spremnik <strong>na</strong><br />
kopnu za pražnjenje zauljenih i zamašćenih voda s plovila, a koji će se prazniti u dogovoru s<br />
lokalnim komu<strong>na</strong>lnim društvom.<br />
Što se tiče odvodnje oborinskih voda, <strong>na</strong>gib površi<strong>na</strong> pomorskih građevi<strong>na</strong> izvodi se tako da<br />
se voda <strong>na</strong>jkraćim putem odvodi u more.<br />
2. Elektroopskrba<br />
Operativ<strong>na</strong> obala Priko <strong>na</strong>paja se iz TS Priko. Vršno opterećenje postiže se u ljetnim<br />
mjesecima.<br />
M a r e C o n d.o.o.
Broj projekta: 23G/11 stranica 21<br />
Za <strong>na</strong>pajanje električnom energijom plovila <strong>na</strong> plutajućim gatovima i valobranu predviđeno je<br />
postavljanje 70 opskrbnih ormara. Ormari su predviđeni sa mogućnošću priključka četiri<br />
monofaznih utičnica.<br />
Napajanje opskrbnih ormara treba izvesti iz priključno - mjernog - upravljačkog ormara<br />
kabelima ugrađenim u trupu nove obale. Priključno - mjerni - upravljački ormar postaviti će se<br />
<strong>na</strong> lokaciji prema dogovoru s distributerom električne energije, a sastojati će se od primarnog<br />
dijela pod <strong>na</strong>dzorom elektrodistribucije i sekundarnog dijela pod <strong>na</strong>dzorom vlasnika -<br />
koncesio<strong>na</strong>ra privezišta.<br />
Rasvjeta gata nije predviđe<strong>na</strong>, ali će se predvidjeti opskrbni ormarići koji imaju <strong>na</strong> sebi<br />
rasvjetu. U <strong>na</strong>crtnoj dokumentaciji su <strong>na</strong>z<strong>na</strong>čene pozicije opskrbnih ormara i trase <strong>na</strong>pojnih<br />
kabela. Eventual<strong>na</strong> odstupanja bit će obrazlože<strong>na</strong> glavnim projektom.<br />
Uz odabir faktora istovremenog opterećenja od 0,3 vršno opterećenje mjernog mjesta se<br />
procjenjuje <strong>na</strong> 500 kW.<br />
Projektant:<br />
mr.sc. Dinko Hrešić, dipl.ing.građ.<br />
M a r e C o n d.o.o.