Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
64<br />
Liečnički Viestnik <strong>1898.</strong> Br. 2.<br />
Br. 2. Liečnički Viestnik <strong>1898.</strong> . 65<br />
S. osvjedočio se je, da je vinski ocat izvrstno sredstvo proti gore navedenoj intoxikaciji.<br />
J edna mlada djevojka, popivši neizvjestnu količini.i carbo love kiseline, pala je u duboki<br />
coma i postala je cyanotična; bilo se jedva osjećalo, a dah iz usta odavao carbolov<br />
mil'is. S. uštrcao je pod kožu O·OOI strycbnina, te je želudac izprao octom i vodom aa<br />
part. aeq., a poslije mlakom vodom . .Nakon toga je pomoću želudačne sonde spustio u<br />
želudac 150·0 mlieka i 30·0 cognaca, koja je smjesa ostala u želudcu. Kratko vrieme iza<br />
toga došla je bolestnica k sviesti, te je mogla govoriti, nekoliko dana bijaše mokraća<br />
crvenkasta. Bolestnica je sasvim ozdravila.<br />
Gundrum (Križevci).<br />
Iz stranih listova.<br />
S. Erben. Ischias scoliotica. (Beitrage z. klin. Medicin u. Chirurgie 1897. sv. 16.)<br />
Na temelju 63 točno motrenih slučajeva, nadalje na temelju anatomskog iztraživanja<br />
ocienjuje E. do sada natale pokušaje, kako da valja tumačiti tu bolest. On dolazi do zaključka,<br />
da je kod svih teorija glavna i načelna misao, da je povod izkrivljenja kralježnoga<br />
stupa nastojanje, da se · čuva oboljeli dio organa i da jedna teorija ne tumači sve slučajeve,<br />
da pronadjene varijncije izkrivljenja kralježnoga stupa i njegovi popratni symptom i stoj e<br />
u savezu s raznom lokalizacijom živčanoga obolj enja (boli), a od toga da zavisi, da se u<br />
jednom slučaj u taj , u drugom slučaju opet koji drugi dio tiela čuva od pritiska. R.<br />
W. Lu n i n. Slučaj ecch·inococca pluća. tMedicinskoe obozrenie 1896. br. 21.)<br />
39 god. bolestnik, koji se tuži na suhi hšalj i boli u desnih prsih, pružao je pojave<br />
exsudativne pleuritide: muklinu u pazušnoj prugi od 5. rebra i straga izpod kuta<br />
lopatice, te n11 odnosnih mjestih oslal>ljelo disRnje, suho čagrtanj e i pomanjkanje pectoralnoga<br />
fremita. Tjel. toplota normalna. Pokusnom pnnkcijom nije se našlo tekućine. Diagnoza<br />
se je istom ustanovila, kn da je bolestnik izkašljao uekoliko ecchinococcovih mj ehurića.<br />
H. Sm ith. Odt1·gnuta in vm·tim·na matemica. Ozdmvljenje. (Brit. med. Journal,<br />
1897 June 12.)<br />
Žena je rodila pod vežom dozvana primalja Rpremila ju je u krevet i opazila, da<br />
joj iz spoloviht viri tumor. Mislila, da je to glava drugoga djeteta, te vukla na njem<br />
s;. ·sata, dok ga nije iztrgnula. S. je ustanovio. da je odtrgnuti dio invertirana maternica<br />
s ligament. lat. i tubom jedne strane. Bol. bila je u shockn, krvarenje slabo. Kod pretrage<br />
ćutilo se je crieva, maternica je manjkala. Tamponada rodnice, ozdravljenje. Kod pretra-<br />
Č.<br />
živanja iza 3 mjeseca bila je rodnica sliepa vreća.<br />
Književne viesti.<br />
Zagreb godine ·1896. Izvješće gradskoga poglavarstva o sveobćoj upravi slob.<br />
i kr. glavnoga grada Zagreba. Zagreb 1897 .<br />
. Iz ovoga veoma zanimivog izvješća, koj e je izašlo koncem g. 1897. vadimo sliedeće<br />
pod11tke o zdravstvu grada Zagreba.<br />
Spominjemo iz rada i dj elovanja gr. zastupstva, da je ono u svojoj skupštini od<br />
14. prosinca 1896. prihvatilo ponudu ugarske redodržave milosrdne braće, kojom se je ista<br />
izjavila spremnom odstupiti gradskoj obćini sgradu sadanje svoje bolnice uz odštetu od<br />
350.000 for., a uz uvjet, da ista redodržava na vlastitom zemljištu, ali najdulje n roku od<br />
2 godine dana iza podpisa odnosnoga kupoprodajnog ugovora sagradi novu bolnicu s najmanje<br />
600 postelja. Time se je izpunila davna želja stanovničtva .glavnoga grada, a svakako<br />
će izvedba toga zaključka veoma povoljno djelovati na zdravstvene odnošaje i razvoj onoga<br />
diela grada. ·<br />
Kod gradskoga poglavarstva slnžbovalo je ovo zdravstveno osoblje: l gradski fizik,<br />
4 kotarska liečnika, 2 veterinara i 3 · gradske primalje. Koncem god. 1896. bilo je u gradu<br />
,Zagrebu civilnih liečnika 39, ranarnika 4, veterinara 3, ljekarna 9, primalja 47.<br />
Ci ep ljeno je 972 (967 dobrim uspjehom, 5 bez uspjeha), a dociepljeno 839 (586 dobrim<br />
uspjehom, 196 bez uspjeha, 57 nepoznata uspjeha, Jer nije došlo n pregledan je} ; .neciep-<br />
·<br />
·<br />
ljeno ostalo 90, nedociepljeno 54 osobe.<br />
.<br />
PrHjepčivih bolesti prijavljeno je 1167 slučaja, od ovih je ozdravilo 1058, umrlo 80,<br />
11 preost11lo :koncem godine 29. Najviše je· bilo morbi!Ia 625 (ozdr. 619, umrlo 57, ·preostalo<br />
1}, zatim diphtherije 297 (250, 44, 3), typha 61 (47, 14, O}, erysipela 60 (57, 3, 0),<br />
Hcarlatine 40 (31, 7, 2}, varicelle 34 .(24, O, 10), pertussis 21 (12, O, 9), dysenterije 16 (13,<br />
H, .0•, variole. 9 ·(4, 3, 2}, sepsis puerperalis 4 (1, l, 2).<br />
U zagrebačkih bolnicah liečeno je u svemu 12.6!>8 bolestnika, a od ovih je od pušteno<br />
ir.liečeno 7909, poboljl!ano 1459, neizliečeno 1107, umrlo 654, preostalo· koncem godine<br />
1005, dočim ostatak od 524 odpadn na unutarnja premještanja po odjelih. Po bolnicah<br />
dieli se broj obskrbljenih bolestnika ovako : a) javna oMa bolnica milosrdnih sest:na: 5154,<br />
b) javna {)bća bolnica milosr. braće 5351, e) e. i kr. posadna bolnica br. 23 2042 bolestnika.<br />
. .Na skupnom groblju na Mirogoju pokopano je tečajem god. 1896 n svem 1613<br />
mrtvaca i to 1479 katolika, 70 pravoslavnih, 12 protestanta i !)2 izraelićana.<br />
Statistiku miene žiteljstva obradio je kr. zem. statistički ured, te nam pruža množinu<br />
zanimivih ·podataka, :nu radi pomanjkanja prostora moramo uputiti na original, te<br />
vadimo samo glavno. Tečaje·m godine· 1896. rodilo se u Zagrebu u svemu 1732 dj ece i to<br />
žive 1647 .(m. !'15, ž. 832), a mrtve 85 (ni. 55, ž. 30). Od ukupnoga brja bilo je zakonske<br />
dj ece 1117, a nezakonske 615. Najviše poroda bilo je u ožujku (1711, a rinj manj e u lipnj u<br />
(129). Blizanaca bilo je 27 slučaja i to dva dječaka 5 slučaja, jedan dj ečak i jedna djevojčica<br />
14 slučaja, dvie dj evojčice 8 slučaja. Od ove se djece živo rodilo 52, a mrtvo 2.<br />
· Veori:ia je pomno obradjen pomor u raznih .kombinacijah glede dobe, pripadnosti ,<br />
vjeroizpoviesti, stališa, zanimanja, po mj eseci h godine i predjelu grada. U svemu je umrlo<br />
1558 osoba, i to 834 m.; a 724 ž., 1161 domaćih i 397 stranih. Žalostno nas se dojim ije,<br />
kada čitamo, 'da je u gradu, gdje je dosta liečnika, bolo valo i .umrlo 413 ·osoba bez liečničke<br />
pomoći, što kod ukupnoga pomora od 1558 osoba čini zamaŠni postotak od 26·5'' '0 ,<br />
dakle preko jedne četvrtine. Najviše slučajeva smrti bilo je u travnju (183), a najmanje ·u<br />
lipnju (107). Djece do 5. godine umrlo je 557, i to najviše u l. mjesecu (lf>3). U privatnih<br />
stanovih umrlo je 848, a u javnih zavodih 710 (bolnica braće 276, sestara il67, ostali javni<br />
zavodi' 67). Velika skrižaljka pokazuje nam pomor po uzrocih smrti, te po spolu i pripad·<br />
nosti. Umrlo je L od foetalnih bolesti 47 (m. 26, ž. 21), 2. infekcioznih bolesti 137 (69 in.,<br />
()8 ž., a domaćih 102, stranih 35),· 3. obćih bolesti 125 (m. 62, ž. 63 ; d. 106, s. 19), · 4. tuberculoze<br />
372 (m. 191, ž. 181 ; d. 253, s. 119), 5. malignih novotvorina 102 (m. 46, ž. 56 ;<br />
d. 50, s; 52), 6. bolesti živčevlja 145 (m. 84, ž. 61 ; d. 105, s. 40), 7. bolesti ušiju l i. s.,<br />
8. bolesti disala · (bez tuberculoze) 267 (m. 144, ž. 123 ; d. 219, s. 48), 9. bolesti srdca i<br />
žila 95 (m. 54, ž. 41 ; d. 64, s. 31), 10, bolesti probavila 170 (m. 100, ž. 70j d. 144, R. 26),<br />
11. bolesti močila 38 (m. 24, ž. 14; d. 20, s. 18), 12. bolesti spolovila 4 m. d., 13. bolestL<br />
trudnih i rodilja 5 (3 d., 2 ll.), 14. bolesti mišićja i kostiju 3 d ž., 15. bolesti kože 10<br />
(4 m., 6 ž. j 7 d. 3 s.), 16. otrovanja 2 (l alkoholizam m. d., l lyssa d. m.), 17. silovite<br />
smrti 35 (25 m., 10 ž. ; 32 d., 3 s.), samoubojstva bilo je 20, ubojstva 4, smrti nesrećom ll.<br />
Od glavnijih vrsti uzroka smrti iztičemo još sliedeće : najviše smti od infekcioznih bolesti<br />
bilo je u ožujku (25), a najmanje u srpnju i kolovozu (5) ; od tuberculoze najviše u studenom<br />
(16), a najmanje u 'kolovozu (4); od bolesti disala najviše u travnju (51), a najmanje<br />
u lipnju (5) j od bolesti probavila najviše u kolovozu (30), a najmanje u veljači ,<br />
ožujku i svibnju (7).<br />
Meteorologijska opažanja za g. 1896. priobćuje profesor dr. A. M o h or o vi č i ć, te<br />
iz njih vidimo, da je poprečna godišnja temperatura bila · za 0·60 niža od 1iormalne (11·1").<br />
Zima •.pros. 1895. sieč. i velj. 1896.) bila je.za 1'6° hladnija od normalne (0'7°), proljeće<br />
za 0·5° hladnije . od normalnoga, ljeto za 1·1" hladnije od normalrioga (21·9"), a jesen za<br />
0·4° toplija od normalnoga (11"5°). Najviša poprečna toplota bila je u srpnju 21•5°, a najni<br />
u siečnju - 4·1". Najtopliji dan bio je 29./7, 32·1°; a najhladniji 13:/1. - 11'2''. Tlak<br />
zraka bio je .poprečno za 0·8 .mm. nad normalom (747·86 mm.). Najviši :tlak bio 30./1.<br />
769 mm .. a najniži . 15./12. 728·6 mm. Ukupna množina oborine bila je za 86 mm. manja<br />
od normalne, ali ukupni broj .dana. s oborinom za 37 prevelik. Abnormalna je bila kiša u<br />
kolovozu . sa 206·4 mm. (131 mm. nad normalom), u rujnu je bila normalna, a u svih ostalih<br />
mjesecih. izpod normala. Broj .dana s oborinom bio je u veljači, ožujku i travnju izpod<br />
normala; ·a '.li svih ostalih nad normalom.