Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
866 Liečnički Viestnik <strong>1898.</strong> Br. 10.<br />
Br. 10. Liečnički Viestnik <strong>1898.</strong> 367<br />
Osobne vi esti. Dr. Ferdo S l u g a, kr. kotaraki liečnik u Klanjcu,-. premješten<br />
je u . istom svojstvu kr. kot. oblasti u Zagrebu, na njegovo mjesto dolazi kr. kot. liečnik<br />
iz Topuskoga dr. Stjepan pl. M o d o š, kojega će zamieniti dr. Hinko L e h n er, kr. kot.<br />
liečnik, dodielj en na službovanje kr. zem. vladi. - Gradskii)l fizikom u Mitrovici izabran<br />
je dr. Miloš Moj i ć, dosadanji gradski kotarski liečnik. -Dr. Dragan Mance imenovan<br />
je sekundarnim liečnikom u bolnici milosrdnih sestara u Zagrebu. - Asistent na kr. primaljskom<br />
učilištu i zemaljskom rodilištu u Zagrebu dr. I van ·H a s l i n ger imenovan je<br />
sekundarnim liečnikom gradske bolnice u Karlovcu. Na njegovo mj esto postao je asistentom<br />
dr. Vladimir Re i z er.<br />
iredba bana kraljevina Hrvatske, Slvonije i Dalmacije, od 23. rujna <strong>1898.</strong><br />
broj 4435/Pr. glede uredjenja liečničke prakse na temelju u Inozemstvu stečenih doktorskih<br />
diploma medicine.<br />
Izmedju vlade kraljevina i zemalj a, zastupanih u carevinskom vieću sjedne, a s druge<br />
strane izmedju vlade ugarske, u . koliko se tiče kraljevina Hrvatske i Slavonije sudjelovanjem<br />
bana istih kraljevina - utanačena je konvencija, u smislu koje se stalno izvršivanj e<br />
liečničke prakse od l. siečnja 1899. na područj u kraljevina i zemalja, zastupauih u carevinskom<br />
vieu, odnosno na području zemalja krune sv. Stjepana, dozvoljava samo pod tim<br />
uvjetom, da je dotični liečnik stekao propisanu doktorsku diplomu medicine na području<br />
one države, u kojoj se nastaniti kani, ili da je u inozemstvu stečeni diplom doktora<br />
medicine na kojem sveučilištu dotičnoga d1·žavnoga područja propisno nostrificirati dao.<br />
Pošto u obsegu kraljevina Hrvatske i Slavonije ne postoji još nikoji medinski<br />
fakultet, to se do ustrojenja takovoga privremeno odredjuje, da svaki liečnik, koji na<br />
temelju u inozemstvu stečenoga doktorskoga diploma počam od l. siečnja 1899. kani na<br />
području kraljevina Hrvatske i Slavonije izvršivati liečničku praksu, mora u tn svrhu<br />
izhoditi priznanje svoga doktorskoga diploma medicine po banu istih kraljevina, koje će<br />
riznanje - zs liediti na temelju mnienja u tu svrhu po banu kraljevina Hrvatske, Slavonije<br />
_<br />
1 DalmaCIJe Imenovanoga posebnoga povjerenstva.<br />
Ustrojstvo i djelokrug toga povjerenstva ustanovit će se posebnom naredbom.<br />
Gore spomenutom konvencij om 'ustanovljene iznimne odredbe sliedeće su :<br />
§. l.<br />
Onim liečnikom i chirrgom , · koji su u jednoj od obih država austro-ugarske<br />
·monarkije do l. siečnja 1899. dobili propisno ovlaštenje za vršenje prakse, dozvoljava<br />
se praksa od sad kao i do sad u području druge države jednako kao i ovozemnim<br />
_ _<br />
hečntkom.<br />
·<br />
Ova odredba vriedi i za one liečnike, koji su svoje liečničke nauke koncem školske<br />
godine 1897./8. već dovršili ili bar jedan strogi izpit položili, ali RU diplomu · dobili tek<br />
poslije .<br />
- siečnja 1899. ; nu ovi ovlaštenici mogu liečničku · praksu vršiti samo, ako ·su za<br />
to dob1h dozvolu, i to za kraljevine i zemlje, zastupane u carevinskom· vieću, od e. kr.<br />
minist 'l: rstva .za bogoštovje i nastavu u sporazumku sa e. kr. ministarstvom unutarnjih<br />
poslova ; za užu Ugarsku od kr. ug. ministra za bogoštovje i nastavu, a za Hrvatsku i<br />
Slavo niju od bana kraljevina Hrvatske, Slavonije i Dalmacije.<br />
. . .<br />
§. 2.<br />
Osim liečnika, koji su po §. l. ovlašteni da mogu vršiti praksu, dozvoljuj e se i<br />
liečmkom nastanjenim u pograničnoj zoni jednoga državnoga područja, da vrše svoje<br />
stručno zani <br />
anje i u pograničnoj zoni druge države, te da preuzimaju liečničke agende<br />
na osnovu pnvat.ne pogodbe n. pr. kod industrijalnih poduzeća i drugih.<br />
§. 3.<br />
ograničnom zonom §-. 2. ima se smatrati u obih susjednih državah onaj pogranični<br />
tentoriJ, . -<br />
u koJem _ leže područJa državnu granicu dodirajućih prvomolbenih oblasti (kotn.rska<br />
satničtva, stolički uredi, kotarske oblasti), odnosno medju njimi pružajući se dielovi drugih<br />
do državne granice ne dopirućih takvih područja.<br />
§. 4.<br />
Liečnici, spomenuti u §. 2., ako su po oblasti ovlašteni, da drže ručnu, odnosno<br />
k:ućnu lj ekarnu, mogu u obsegu svoje prakse u pograničnoj zoni druge države izdavati<br />
liekove iz svoje ručne, odnosno kućne ljekarne, ali su dužni predati recept izdanoga lieka .<br />
bolestnikn, kojega lieče ; a u pogledu izdavanja liekova dužni su držati se svih propisa i<br />
odredaba; što postoje. u onoj državi, gdje dotičnoga bol estnika lieče.<br />
§. 5.<br />
Liečnici, što praktikuju u pograničnoj zoni druge države, dužni su točno držati se<br />
zakonskih propisa i odredaba, što tamo postoje u pogledu liečničke prakse, a naročito<br />
u pogle'du prijave akutnih r.araznih bolesti i slučajeva, koji daju povod kaznenom postupanju<br />
i inih.<br />
§. 6.<br />
Oblasti, koje leže· u obostranoj pograničnoj zoni, te su u neposrednom susjedstvu,<br />
dužne su si uzajamno priobćivati popis u nj ihovom području na vršenje prakse ovlaštenih<br />
liečnika i eventualne promjene.<br />
Liečnik, koji stanuje doduše u pograničnoj zoni, ali u takovom kotaru ili okrugu<br />
iste, što ne dopire do državne granice, pa želi liečničku praksu vršiti u pograničnoj zoni<br />
druge države, dužan je ovu svoju namjeru putem svoje upravne oblasti prijaviti predstojniku<br />
pograničnoga kotara ili okruga, na koji svoju praksu protegnuti · želi.<br />
§. 7.<br />
U lj ečiliiltih, pohadjanih po pripadnicih obih država austro-uga 11ke monarkije, može<br />
vlada dotične države u interesu liečećega se obćinstva druge države dozvoliti liečnikom,<br />
koji spadaju u savez druge države - ako zamole - da mogu za vrieme kupatištne sezone.<br />
vršiti liečničku praksu u samom kupalištu.<br />
§. 8.<br />
Ova konvencija ne dira u pravo liečnika, da · u stanovitih slučajevih mogu sudjelovati<br />
kod konzilija na području druge države.<br />
§. 9.<br />
Ustanove prve alineje §. l. i §§. 2. i 3. mogu se upotrebiti glede regulacije prakse<br />
diplomiranih primalja na području druge države.<br />
§. 10.<br />
Ustanove ove naredbe, kolom se ograničava liečnička praksa, ne protežu se na<br />
aktivne liečnike e. i kr. vojske.<br />
§. 11.<br />
Ova naredba stupa u krjepost dne l. siečnja 1899.<br />
§. 12.<br />
U istom smislu izdaju shodne naredbe i e. kr. austrijska i kr. ugarska vlada.<br />
Pellagrosarium. Prvi zavod za njegu bolestnika od pellgre utemeljio je u<br />
Austriji grad Rovereto uz pripomoć Tirolske i države. Za sada je zavod urej en za 20 bolestnika<br />
iz Tirolske, koji se nalaze u prvom stepenu bolesti, te imade nade, da će se izliečiti.<br />
Bolestnici mnogo rade u gospodarstvu, te dobivaju krjepku hranu. Bolno ·obskrbni<br />
trošak ustanovljen je s 52 novč. na dan i glavu. Zavodom upravlja jedan liečnik iz Rovereta;<br />
liečenje traje 3 mj eseca, tako ,da se u godinu dana može \ieliti 80 Mlestnika.<br />
Odanle se šalju takodjer bolestnici na kliniku u Innsbruck za naučne svrhe.<br />
Oglašivanja liekova u dnevnih listovih. Povodom toga, što se u dnevnih<br />
Iistovih u zadnje vrieme opet u velikom broju oglašuju liekovi, poglavito taj ni, . izdalo je<br />
austrijsko ministarstvo za unutarnje poslove naredbu, iz koje vadimo sliedeće : Ovi liekovi<br />
su često ta,jni liekovi, koji se u obće ne smiju prodavati ili takova sredstva, koja au iz<br />
zdra.vstvenih razloga izričuo zabranjena Osim toga kušaju privatne osobe ili poduzeća u<br />
inozemstvu, da iz daljine nudjaju liečničku pomoć bolestnom obćinstvu varavimi preporukami<br />
u dnevnih listovih ili izravnim razašiljaujem reklamnih knjižica, da preporučaju