Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
30 Liečnički Viestnik <strong>1898.</strong> Br . . 1.<br />
---- --<br />
----- - - -------- -- --<br />
Br. l. Liečnički Viestnik <strong>1898.</strong> 31<br />
liečnik u Benkovcu u Dalmaciji, a radi starosti Josip Reisner, e. i kr. nadranar u m., .<br />
)Jrivr. kr. kot. veterinar u Kostajnici.<br />
Osobne vi esti. Premjeteni su kr. kotarski liečnici : dr: Antun pl. S i m ić iz<br />
Sv. Ivana Zeline u Karlovac, a dr. Ivan Mohar iz Karlovca u Sv. Ivan Zelinu. - Dr. Andrija<br />
Gregorić, ravnatelj .i primrni liečuik zemaljke bolnice n Pakracu, stupio je n trajno<br />
stanje mira. - Dr. "Ilija A b j a n ić, d() sada · aspirant u bolnici milosrdnih sestara u<br />
Zagrebu, postao je obćinski liečnik u Vrbanjn. - Dr. Eugen Diirr, obćinski liečnik n<br />
Karlobagu prešao je u .iRtom svojstvu tl Zabok. __:: Dr. Dragutin O se. r g e · imenovan j e<br />
rudarskim liečnikom ·u Vrdniku kraj Rume. - Dr. Jan 6 e p e l k a zahvali d se je na mjestu<br />
obćinskoga liel!nika u Benkovcu . ..:o.. Dr. Stjepan G oj t a n, do ne davna pomoćni liečnik n<br />
·<br />
bolnici milosrdne braće u .Zagrebu, postao je obćinski liečnik u Iloku.<br />
Umrli. U Gradcu umro je 25. prosinca pr. g. zač11stui član našega sbora, j. ;..<br />
sveučilištni profesor u m., . e. kr. dvorski savjetnik Dragutin vitez Rz e haczek. l{.odjen n<br />
Beču l. rujna 1816 , promoviran je 1841. na doktora medicine. God. 1845. postao je Wattmannovim<br />
asistentom, te si je kano učitelj u kurzib ·i kano veoma vješti operatetir u brzo<br />
stekao glas. Uz to je i umjetnički radio, ·te imade osobito ll Hebrinom atlasu kožnih bolesti<br />
krasnih slika od njegove ruke. G.' 1849. postao je profesorom na cbiruržkoj školi u<br />
Solnogradu, a 1850. u istom svojstvu u Gradcu. Kada se je u Gradcu otvorio ·medicinski<br />
fakultet postao je sveučilištnim profesorom chirurgije. God. 1886. pošao je u mir, te je<br />
tom prilikom dobio naslov dvorskoga savjetnika. Literarno je malo radio, a to \'ećinom<br />
samo u člancih po časopisib. Bio je vanredno vješt operatenr, te je zadivljivao svojom majstorskom<br />
tehnikom. Kao itčitelj stajao je uviek na visini svoje. znanosti, a kano liečriik bio je zor<br />
čovjekoljublja, strpljivosti i saučešća. Njegovi su ga dj ac1 lj ubili i uviek rado spominjali,<br />
te mu prilikom njegovog odhizka sa sveučilišta priredili sja,jne ovacije. :- Dne 11. prosinca<br />
pr. g. umro je u Zerimnu redoviti član našega s bora dr. Franjo 6 a p k a, primarni<br />
liečnik bolnice milosrdnih sestat•a. Rodio se je god. 1869. u Zemunu, gdje mu je otac bio<br />
nad poručnik-auditor. Gimnaziju je svršio u Sriemskih Karlovcih, .a medicinske nRuke na<br />
sveučilištu u Beču, gdje je 1893. promoviran. Poslije svršenih nauka došao je u svoje<br />
rodno mj esto; gdje je odmah stupio u bolnicu milosrdnih sestara kano pomoćni liečnik.<br />
God. 1895. imenovan je primarni'in liečni·kom iste bolnice, te je do svoje smrti marljivo i<br />
savjestno vršio svoju dužnost. Bio je vješt operateur,_ čovjek obsežne obće naobrazbe, pun<br />
interesa za svaki znanstveni napredak, stojeći ma u ··kakovom savezu s njegovom strukom.<br />
Kako je bio u Z emunn· obljubljen i štovan, dokazuje najbolje V!)liko saučešće kod njegovoga<br />
sprovoda. Oplakuju ga maj-ka, sestra i baba, kojim je bio zaštitnik i hranitelj. -<br />
U Pokupskom umro je obćiriski liečnik Ivan Ve ldamon, kr. kotar. liečnik u miru. -<br />
Dne 11. rujna 1897. umro je u Wintersteinn u. Thiiringenu u 77. godini svoga života,<br />
profesor · H. We l e ker, ravnatelj anatomskoga zavoda u Hillleu. Njegovo znanstveno<br />
djelovanjo bilo je veoma obsežno, a najpoznatije su mu radnje na polju mikroskopija i<br />
anthropologije. Najvažnija sn njegova iztraživanja krvi, te je točno opisao veličinu, broj,<br />
objam i oblik crvenih krvnih tjelešca čovjeka i životinja, proračunao množinu krvi odrasloga<br />
čovjeka. Na aliatolnskom polju izpitivao je mišice i sgl6bove, a najznamenitija i najslavnija<br />
su nj egova iztmživanja lubanje. Velikim marom iztražio je lubanje od nekoliko<br />
stotina raznih rasa, te razjasnio razmjerje i sadržaj lubanje kod mnogih naroda. Isto tako<br />
sj e iztraživao razmjerje mužke i ženske lubanj e, te ustanovio, . da njezin sadržaj ovisi o<br />
veličini tiela, pa da je zato kod žena u obće manji nego kod mužkaraca. - U Eberswaldu<br />
umro je dne 17. studena pr. g. u .77._ god. života A. Zfn n, ravnatelj on_dašnje brandenburžke<br />
zemaljske ludnice. Radio je mnogo na polju javnoga zdravstva, na psychiatričnom<br />
polju obradjivao je većinom socijaln-u stranu svoje znanosti, a slovio je kano autoritet na<br />
polju organizacije i gradnje ludnica. - U Parizu umro je 23. studena pr. g. profesor pri·<br />
malj stva S. T ar n i er n 6!J. godini svoga života. Slovio je kano prvi od francezkih gynaekologa.<br />
Nj egove sn glavne zasluge, što je uveo antisepsu u francezka rodilišta i time učinio,<br />
da je u ovih popustila babinja groznica i ophtalmoblenorrhoea ; literarno je jako mnogo<br />
radio. - U Moskvi umro je dne 5. siečnja o. g. Grigorij Antonović Sach arjin, najpoznatiji<br />
kliničar u ·Rusiji. Rod jen ll saratovskom okružju g. 1830 , · dovršio je _medicinske<br />
nauke na moskovskom sveučilištu god. 1852., te pošao u· inozemstvo, u Njemačku i Fran-<br />
eezku, gdje je slušao sve glasovite medicinske učenjake i pripravljao se za profesuru n<br />
domovini. God. 1860. vratio se je i postao profesorom therapije u Moskvi. Bio je .profesorom<br />
do prošle godine, dakle 37 <strong>godina</strong>. Skoro cielo vrieme bio je medicinskim prvakom<br />
u Rusiji. Govornički talenat, osobiti dar u tumačenju, te duboko i proniknuto znanj e učiniše<br />
njegova predavanja najpopularnijimi u Rusiji. Najpoznatija su mu djela "vrućica i<br />
pošalina" ·i "čuvanje zdravlja ll gradu i na ladanju", izašla u više izdanja i prevedena<br />
u razne jezike. Imao je mnogo protivnika, osobito radi svoje velike težnje za novcem.<br />
Odrekao se profesore prošle godine, jer su bili djaci proti njemu, pošto je dao pol milijuna<br />
rubalja u reakcij onarne svrhe.<br />
U kr. zem. zavod za umobolne u Stenjevcu preuzela je od 1. siečnja<br />
o. g. kr. zem. vlada obskrbu bolestnika u vlastitu režiju.<br />
Državni zavodi za iztraživanja živežnih predmeta. U Austriji izdan<br />
je zakon od 16. siečnja 1896 , kojim 11e uredjuje promet sa živežuimi i nekimi drugimi<br />
predmeti (cosmetica, igračke, tapete, odielo, posudje za jelo i pilo, posu dj e za kuhinju, teznlje,<br />
strojevi za mjerenje, boje za sobe, promet s petrolejom). Da se ovaj zakon uzmogne provesti,<br />
ustrojeni sn državni zavodi za iztraživanje spomenutih predmeta provedbenom naredbom<br />
min. unutarnjih posala i pravosudja od 13. listopada 1897. Ovakovih zavoda bit će, kako<br />
smo već svojedobno javili, predbježno na sveučilištu u Beču, na českom i njemačkom svenWititu<br />
u Pragu, nadalje na sveučilištih u Gradcu i Krakovu, a predstojnici tih zavoda<br />
bit će dotični profesori hygijene. Da se pako pojedinci u toj stvmi izobraživati uzmognu<br />
i da se može postupice broj sličnih zavoda povećati, to je ministarstvo unutarnjih posnln.<br />
i ono za bogoštovje i nastavu naredbom od 13. listopada 1897. uredilo red nauka i izdalo<br />
propise za izpit stručnjaka u izpitivanju živežnih predmeta itd. Tko želi postić<br />
diplomu stručnjaka za izpitivanje živežnih predmeta, mora imati ili izpit zrelosti giwnazijalui<br />
ili realni ili mora imati diplomu magistra pharmaciae (na svih izpitih s odlikom), te<br />
će slušati u 8 semestara : analytičku chemiju (6 sem.), teoretsku chemijn (2 sem.), experimental<br />
nu fiziku (2 sem.), vj ežbe u fizikalnom laboratoriju (1 sem.), botanički practicum (1 sem.),<br />
teoretsku botaniku (1 sem.). Nakon 8 semestara podvrći će se i praktičkomu i teoretskomu<br />
izpitu, da može dobiti diplomu experta za iztraživanje živežnih predmeta.<br />
Književni poziv. Naš kolega i suradnik dr. Fran Gundrun:i, gradski fizik u<br />
Križevcih preveo je na hrvatski roman "Pod jarmom" znamenitoga bugarskoga pisca Ivana<br />
V a z o v a. !'toman igra u predvečerje oslobodjenja Bugara izpod turskoga jarma. Kritika<br />
primila je ovo djelo veoma povoljno, te je već prevedeno u 8 europejskih jezik11. Hrvatski<br />
prievod bit će doštampan do konca siečnja o. g., te prevoditelj moli gđu. kolege, da ga<br />
u tom podhvatu poduprn, te mu se što prije dopisnicom jave oni, koji žele knjigu kupiti.<br />
Obseg knjige bit će 25-27 araka, a ciena joj oko 2 Ior.<br />
Kretanje priliepčivih bolesti u gradu Zagrebu tečajem prosinca<br />
1897. Diphtheritis preostalo 2, prirasla 9, ozdravilo 8, umrlo 2, preostaje l. Vari<br />
o l a preostalo O, pri raslo O, ozdravilo O, umrlo O, preostaje O. S e ar l a t i n a preostalo 3,<br />
priraslo l, ozdravilo 2, umrlo 1, preostaje l. Morbili preostalo 4, priraslo 10, ozdravilo<br />
10, umrlo 1, preostaje 3. Ty p h n s a b d o m i n a li s preostalo 7, pri raslo 9, ozdravilo 5,<br />
umrlo 3, preostaje 8. D yen t eri a preostalo O, p1iraslo O, ozdravilo O, umrlo O, preostaje O.<br />
Sepsis puerperalis preostalo 2, priraslo O, ozdravilo 2, umrlo O, preostaje O. Tussis<br />
e o n v u l s i v a preostalo 2, pri raslo O, ozdravi lo O, umrlo O, preostaje 2.<br />
Ć ovj ek mumija. U medicinskom svietu pobudjje sada veliku senzaciju t. zv.<br />
čovjek mumija ili čovjek-kostur (homme momie, homme squelette). Zove se . Castagna,<br />
rodjen je 1869. u Macanu kod Lyona, a potiče iz normalne obitelji. Mišice, a osobito one<br />
okrajnina, su tako slabo razvite, da se može reći, da čovjek sastoji od kosti i kože. Težak<br />
je 24 kgr., a visok 145 cm., što odgovara visini 12 godiŠujega razvitoga dječaka, ·dočim<br />
ovaj teži 36 kgr. Mjere glave i obseg prsiju (64·3-66·7 cm.) odgovara razvoju 12 god.<br />
dj ečaka, dočim je obseg trbuha nešta veći 68 cm. (prema 62 cm.) Mošnja manjka, penis<br />
je velik kano članak prsta, te pokazuje hypospadiju. Prsnih bradavica ne ima. Gršćana<br />
jabučica je slabo razvita, glas dječinski i nešta kreštav, govor brz. Objam vrata 25·5 cm.<br />
Na unutarnjih organih ništa abnormalna, bilo jako slabo (82), tj . topi. 36·8°. Uške atrophične,<br />
nepomične bez resica, sluh znatno oslabljen. Oči bulje iz očnica. Kosa na glavi