226 Liečnički Viestnlk <strong>1898.</strong> lb·. 7. ---· ---- --;-----,----,--- našega vremena priučilo se je tim grozotam, jer one imaju svoje motive u ne- ·' voljah svakdanjega života, koje se nevolje posvuda jasno i očito iztiču. Nu od vremena do vremena uzrujavaju dušu našu viesti o groznih i nepojmljivih umorstvih, počinjenih bez svakoga shvatljivoga motiva, umorstva en masse, bez dokučivog uzročnoga saveza i pojmive svrhe, pa se svakomu odmah namiće misao, da se tu radi o jelu ludjaka. Motrenje tajinstvenoga duševnoga života umobolnih ljudi poučuje nas ipak, da i njihovi najgrozniji čini nisu bez motiva, da i njihovimi čini upravlja mišljenje i čuvstvovanje. Razlika je samo u tom, što mišljeie i čuvstvovaje duševno .zdravih ljudi stoji u skladu ili bar u jasnom uzročnom savezu s realnimi obstojnostmi vanjskoga svieta ; dočim u mišljenju i čuvstvovanju duševnoga bolestnika vlada nesuglasj e ili podpuna opreka s realnim svietom, njegovi čini potiču onda iz nezdravih čuvstava ili nezdravoga mišljenja. Dva su moćna, životinji i čovjeku prirodjena nagona, koja uvjetuju obstanak individua i vrsti, nagon hranitbeni i spolni. Obstojnosti ljudskoga roda danas su takove, da se zahtjevu hranitbenoga nagona bez velikih potežkoća zadovoljiti može ; s toga puki taj nagon nije često pokretačem silovitoga djelovanja, · a u duševnom oboljenju pogotovo ne iztiču se zablude toga nagona, osim u podpunoj duševnoj tuposti, gdje pomanjkanje viših motiva ljudske duše potiskuj u čovjeka na niveau glupe životinje. Nasuprot je spolni nagon i čestim pokretačem silovita zlodjela i izvržeu mnogobrojnim zabludam. Spolni nagon životinje često dovadja do smrtonosnr. borbe, a i čovjeka može poživinčiti, dapače još n;iže potisnuti, kad zabludi stranputicoru groznog uništivanja. U životinje je 'provala spolnoga nagona samo epizoda ; u čovjeka je trajno gorući vulkan. ·spolni nagon čovjeji rodi toliko opjevanim mirisavim cvietom spolne ljubavi, pa ipak se taj cviet tako često izrodi u nezdravi plod sentimentalne malodušnosti, a mirisavi čar njegov se izvrgne u opojni zadah jednostrukog ili dvostrukoga samouništenja. Kao što je bilinski cviet u svojem razvitku najviše izvržen vanjskim nepogodnim uplivom, tako je i za čovječji. spolni nagon najopasnije doba njegovoga prvog ili premanjenoga razvitka ; njegov cviet trpi i od ledenoga_ mraza moralnih nepodobština i od crva ljudskih opačina, a iz tako izkvarena cvieta nastaje nezdrav plod. Često je i tlo, na kojem se taj cviet razvija, porieklom nezdravo. 'l'ako dolazi do spolnih zabluda na temelju prigojena izopačenja, ili prirodjene živčane nezdravosti, a takove sp'olne zablude čestim su motivom nerazumljivih čina, pačam od sitnih i čudnih ljudskih slabosti i zlih navika, pa sve do užasnih krvavih nedjela. S gnojišta, na kojem raste drač ženske propalosti, odkriva kriminalistika groznih stvari. U živahnoj uspomeni bit će svim affaira bečkoga "Handelmann-a" i tajinstvena umorstva nepoznatoga još londonskoga "Jacka-razparači. Porieklo tih zločina nalazi psycbologija u promienjenom spolnom ćućenju, koje postizava svoj ejaculatarni spolni ergasmus davljenjem životinja, mrevarenjem ženskoga tiela, okrutnim krvoprolićem kao ekvivalentom za normalnu spolno-erotičnu ekstazu. Alkohol, taj tješitelj i kriepitelj čovjeka, može biti pokretačem najgroznijih zločina. Kao što je pas vjeran i koristan drug i prijatelj čovjeku, a biva mu Br. 7. Liečnički Viestnik 18.98. 227 Rtrašnim zatornikom užasnom bolešću bjesnoće, koje je nosiocem ; takov je i alkohol prijatelj čov,ieku, ali postaj e strašnim demonom, kad otrovno prevlada lj udskom dušom. Alkohol je najopasniji psychopatičnim ljudem, a baš oni mu često bivaju vj erni podanici, bezvoljni robovi. Patholožko pijano stanje i alkoholni delir čine čovjeka groznim strašilom, bjesnećim razornikom, koji nožem i sj ekirom, a osobito puškom, navaljuj e na tudji život, budi da se baci proti umišljenim, u snatrenju vid,ienim i čuvenim napadačem, budi da si naprosto strašna unutarnja živčana napetost probije provalu djelotvornom mišičnom trzavicom. Ohronični alkoholizam izopačuje sve tkanine ljudskoga tiela, najpače njegov najviši i najsastavljeniji organ, možgjane, truje nj egovu dušu, smućuje nj ezine najviše stečevine, ethične pojmove, slabi najvišu snagu ljudsku, volju. Prvi učin chroničnog alkoholizma jest kućna i obiteljska nesuglasica ; obitelji pridružio se je suvišan i opasan kućni prijatelj, alkohol, kojemu biva gospodar kuće robom ; iz tih nesuglasica razvija se dramatični zaplet, golema nevolja, koju žalostni junak drame, pijanica, često završuje silovitim činom, usmrćenjem žene, djece, rodbine i sebe samoga. Patholožka čuvstva, koja prevladaju u alkoholnoj psycho'zi, imadu svoje skromno posliednje porieklo takodjer u spolnom nagonu ; alkoholisti iztiču se ludim ljubomorstvom. Prekomjerni užitak alkohola oslabljuje-ne samo hranitbeni, nego i spolni nagon ; posliednji pako proizvadj a u alkoholiste, uslied vlastite spolne slabosti, umišljenu bračnu nevjeru, ljubomorne sumnje, koje bivaju podkrepljene erotičnimi hallucinacijami izvanredno realističnoga vida i tj eraju alkoholističnog umobolnika na progonstvo supruge. odnemarenje obitelji i silovite čine - Alkoholista, osobito koji periodično loče, vraća se s odurnoga svog izleta kući i pada u produljeni patholožki mamurluk, u kojem nastaje buran metež nejasnih bolnih čuvstava ; iz ovih radjju se mutni duševni porivi ; opojena mamurna pijanica zagleda dj etešce u kolj evci i u tren oka ·zabode nedužnomu dj etetu nož u srce. Zašto - Pijanica dodje k sebi, osviesti se i znade, što je počinio ; sgraža se nad činom i žali ga ; ali zašto je to učinio, toga ne zna. Pošto krvoločtvo alkoholisti nih urnobolnika traži svoje žrtve obično u vlastitoj odnosno ženinoj obitelji, može se i tu · tražiti zadnji pokretač silovitih čina u mutnih spolnih čuvstvih. Alkoholizam često rodi epilepsiju, to jest, epileptici često potiču od roditelja alkoholiste. Zlo radja zlo ; a ne zna se, što je strašnije, roditelj ili rodjenik ! · I epileptičar počinja u ludilu strašan pokolj, te je u psycholožkoj analyzi zločinstva iztražitelju vasda na umu sablast epilepsije, koju naslaćuje iza zastora, što no pokriva tajinstvena umorstva, bez jasnoga motiva. Biće epilepsije može se naznačiti tako, da u živčevlju epileptičnih ljudi nastaje neka nutarnja napetost, koja se sve više kupi i raste, te od vremena do vremena provali sveobćom trzavicom mišičja. - Dok stvar tako stoji, nazivamo" o l est epileptičnom neurozom. N u ta napetost može se razviti i narasti u duševnom životu : tada se razvijju epileptične psychoze i psychične provale. Aktivna bezsvjestica, delir i bjesnilo mogu biti psychični ekvivalent epileptične provale, trajući jedan čas, uru, dane, ili još dulje vremena. Parnućenje duševnoga stanja očituje se kod epileptičara i nekim mamurnim, polu- . snenim stanjem, . u kojem je omamljena sviest, a duševno dj elovanje provaljuje razornom, sliepom, bezsmislenom akcijom. Napokon postoji stanje epileptičnoga •
.228 Liećnićki Y.iestnik <strong>1898.</strong> Hr. 7. somnambulizma :ili. automatizma, . u., oj.em , epileptičari tj edne i mjesece okolq .lutaj'\], te automatično obavljaju, .raznovrstne čine, često i ,zločine, sve pod pri .kazom .nomalnih ljudi ; a na jednom se probude iz toga sanenoga stanja, dodjli k sr i esti, ali ne. znaju .ništa, što se je s njimi s bivalo u vrieme izvanrednoga stanja. !Kako je već mišična trzavica .epileptična strašna vidjeti; tako je i epileptienl delir strašan svojim sadržajem; pa i s toga proizlazeća provala silovitoga nasrtaja veoma pogibeljna. Hallucinatorne vizije er v e n e boje karakteristične. su za epi Jeptika. Psychopathični epileptičari .odavaju i u svojem karakteru silovitu ćud; .uje,dlji\'u,razdrazljivost, prkositu zakopčanost, tiramku nesnosljivost, naginju na tmasto religiozno. snatrenje, te. se izW!u okorjelim egoizmom. 'l'ako ustrojene .· inQ.ividualnosti imaju sve uvjete, da .budu ljudskomu družtvu pogibeljne. U .blažih formah akutnoga duševnog oboljenja, u melankoliji, maniji, hai lucinatoroj smetenosti i akutnoj ludosti, ima manje uvjeta za provalu razorne silovitosti. Samoponizivanje turobna melankolika uvjetuje okrivljivanj a, progonstvo i .uništenje vlastite osobnosti ; kod melankolika · dolazi kadkada do indirektnoga samoubojstva time, da počine pokolj u svrhu, da budu s1mću kažnjeni. Manija očituje se veselo uzbudjenim čuvstvovanjem, živahnom mit-mom i visqkim poletom ideja, a nj ezina akcija šaljivim, nestašnim, objestnim, podrugljivim, pr;avcem. U hallucinatarnoj smetenosti bolestnik je žrtvom bujnih illzija i , hallucinacija, njegova ent)rgija ·kao utučena, psychomotorna djelatnost naginje na svezanost, ukočenost ili podpunu tupu inaktivnost. Akutna ludost sa svojimi jasno izraženimi stalnijimi tlapnjami ne razvija se vasda pravcem silovite provale. Nu sve ove duševne bolesti mogu takodjer narasti do žestoke silovite agresivnosti, do 'melankoličnoga raptusa, maniakalnoga bjesnila, delirantnoga silovitoga ludovanja. Nu sve ove bolesti tako su izrazite, polaganim svojim razvitkom i svojimi po- . javi očevidne, da nije težko zapriečiti silovitih čina shodnim osiguranjem bolest!). ika -; dočim se to kod al koholiste, epileptika i pritajenoga degeneriranoga ludjaka mnogo laglje i češće propušta. u pogledu socialne pogibeljnosti od naj veće je važnosti
- Page 1 and 2:
IENIKI VIESTNIK. G-OD. ·-·1t·--"
- Page 3 and 4:
f{:i h t n r i ć G Put n Rus kn pr
- Page 5 and 6:
4 Liečnički Viestnik· 1898. Br.
- Page 7 and 8:
Liečnički Viestnik 1898. Br. l. B
- Page 9 and 10:
12 Liečnički Viestnik 1898. Br. l
- Page 11 and 12:
14 Liečnički Viestnik 1898. Br. l
- Page 13 and 14:
18 Liečnički Viestnik 1898. Br. l
- Page 15 and 16:
Br. L Liečnički Viestnik 1898. 22
- Page 17 and 18:
26 Liečnički Viestnik 1898. Br. l
- Page 19 and 20:
30 Liečnički Viestnik 1898. Br .
- Page 21 and 22:
2 8. Dr. Arch Franjo, kr. kotarski
- Page 23 and 24:
6 7 17 4. Dr, Lažansky .Aleksander
- Page 25 and 26:
01 340. Dr. Wertheimer Jaroslav, ko
- Page 27 and 28:
36 Liečnički Viestnik 1898. Br. 2
- Page 29 and 30:
40 Liečnički Viestnik 1898. Br. 2
- Page 31 and 32:
44 Liečnički - Viestnik 1898. Br.
- Page 33 and 34:
48 Liećnički Viestnik 1898. Br. 2
- Page 35 and 36:
52 Liečnički Viestnik 1898. Br. 2
- Page 37 and 38:
56 Liečnički Viestnik 1898. Br. 1
- Page 39 and 40:
60 Liećnićki Viestnik 1898. Br. 2
- Page 41 and 42:
64 Liečnički Viestnik 1898. Br. 2
- Page 43 and 44:
68 Liečnički Viestnik - 1898. Br.
- Page 45 and 46:
72 Liečnički Viestnik 1898. Br. 8
- Page 47 and 48:
76 ' Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 49 and 50:
80 Liečnički Viestnik 1898. Br. a
- Page 51 and 52:
84 Liečnićki Viestnik 1898. Br. 3
- Page 53 and 54:
88 Liečnički Viestnlk 1898. Br. 3
- Page 55 and 56:
92 Liečnički Viestnik 1898. Br. 3
- Page 57 and 58:
96 Liećnicki Vie5tnik 1898. Br. 3.
- Page 59 and 60:
100 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 61 and 62:
-- 104 Liečnički Viestnik 1898. B
- Page 63 and 64:
Liečnički Viestnik 18g8, Br. 3. B
- Page 65 and 66:
112 Liečnički Viestnik 1898. Br .
- Page 67 and 68:
111): L,iečnički Viestnik 1898. B
- Page 69 and 70:
222· . Lieenički- Viestnik:.J898.
- Page 71 and 72: ------- Liečnički Viestnlk 1898.
- Page 73 and 74: 128 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 75 and 76: 132 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 77 and 78: 136 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 79 and 80: 140 Lie
- Page 81 and 82: 144 Liečnički .Viestnik 1898. Br.
- Page 83 and 84: 148 Liećnički Viestnik 1898. Br.
- Page 85 and 86: 152 Liečničk.i Viestnik '1898. Br
- Page 87 and 88: Liečnički ·Vietnik 1898; Br.- 5.
- Page 89 and 90: 160 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 91 and 92: 164 ue·cnički Viestnfk 1898. Br.
- Page 93 and 94: 168 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 95 and 96: 172 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 97 and 98: i76 Liečnički• Vfestriik 1898.
- Page 99 and 100: 180 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 101 and 102: Br. 6. U Zagrebu 15. Jfpnja 1898. G
- Page 103 and 104: · 1$8 Li.eGnićki Vistnlk 1S98. B,
- Page 105 and 106: 192' Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 107 and 108: 196 Liečnički Viestnlk 1898. Br.
- Page 109 and 110: 200 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 111 and 112: LJečnički Viestnlk 1898. Br. 6. B
- Page 113 and 114: 208 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 115 and 116: 2i2 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 117 and 118: 216 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 119 and 120: 22Q: Lie.čntčki Viestnik 1898 . .
- Page 121: 224 -··· -·----- --- Liečničk
- Page 125 and 126: 232 ·. Liečnički Viestaik 1898.
- Page 127 and 128: --- 23,6,. Llećnički Viestntk 189
- Page 129 and 130: Liečnički Viestnik -1898. Br. 7.
- Page 131 and 132: 244 Liečnički Viestnik 1898. Br:
- Page 133 and 134: Liečnički Viestnik 1898. Br. 7. B
- Page 135 and 136: 252 Liečnički Viestni k 1898. Br.
- Page 137 and 138: 256' Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 139 and 140: 260 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 141 and 142: 264 Liečnićki Viestnik 1898. Br;
- Page 143 and 144: . 268 Liečnički Vtestnik 1898. Br
- Page 145 and 146: Liečnički Viestnlk 1898. Br. 8. B
- Page 147 and 148: 276 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 149 and 150: 280 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 151 and 152: 284 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 153 and 154: 288 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 155 and 156: 292 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 157 and 158: 296 Liečnički Viestnik 1898. ' Br
- Page 159 and 160: Liečntčki Viestnik 1898. Br. 9. a
- Page 161 and 162: 304 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 163 and 164: Liečnički ViestniJ:t. 1898. Br, 9
- Page 165 and 166: 31 Liecnički Viestnik i$Qs. Br. 9.
- Page 167 and 168: 316 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 169 and 170: 320 Liečnićki Viestnik 1898. Br.
- Page 171 and 172: Liečnički. Viest,nik 1898. BJ ..
- Page 173 and 174:
328 . Liečnički Viestnik 1898. Br
- Page 175 and 176:
332 Liečnički Vlestnilot 1898. Br
- Page 177 and 178:
336 ---- --- Liečnički Viestnik 1
- Page 179 and 180:
340 Liećnički Viestnik 1898. ·Br
- Page 181 and 182:
344 Liečnički Viestnik 1898 . Br.
- Page 183 and 184:
348 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 185 and 186:
352 Liećnićki Viestnik 1898. Br.
- Page 187 and 188:
356 Liećnićki Viestnik 1898. Br.
- Page 189 and 190:
360 Liečnički Viestnik 1898 Br. 1
- Page 191 and 192:
364 Liećnički Viestnik .1898. Br.
- Page 193 and 194:
Br. lD., · 1' . razna tajna sredst
- Page 195 and 196:
372 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 197 and 198:
376 Liečnički Viestnik ·t898. Br
- Page 199 and 200:
380 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 201 and 202:
384 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 203 and 204:
388 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 205 and 206:
392 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 207 and 208:
396 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 209 and 210:
400 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 211 and 212:
412 Liečnički Viestnik 1898. l:lr
- Page 213 and 214:
416 Liećnički Viestnik 1898. Br.
- Page 215 and 216:
420 Liečnički Viestnik 1898 Br. 1
- Page 217 and 218:
424 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 219 and 220:
Liečnicki Viestnik 1898. Br. 12.
- Page 221 and 222:
43:.l Liečnički Viestnik 1898. nr
- Page 223 and 224:
436 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 225 and 226:
Liečnički Viestnik 1898. --------
- Page 227 and 228:
Liećnički Viestnik 1898. Br. 12.
- Page 229 and 230:
448 Liečnički Viestnik 1898. Br.
- Page 231 and 232:
2 Dr. Beit Gustav, kr. županijski
- Page 233 and 234:
6 Dr. Kindl Josip, kr. kotarski lie
- Page 235 and 236:
i O Dr. Sessler Mavro, obć. liečn