Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2i2 Liečnički Viestnik <strong>1898.</strong> Br. 6.<br />
Br 6. LiečQički Viestnik <strong>1898.</strong><br />
213<br />
precizirati,. a i povoj mu nije ·savršen. Radi toga što se ne može koža njegovati, što tiskaj u<br />
zubčate nastavioe grbe, što se ova pomiče kod disanja, dolazi do decnbita, te se mom<br />
liečenje prekinuti. Mora se perhorescirati, . da se gibb us prelomi, te samo mehki, popust<br />
ljivi podnašaju redressement. L. je načinio aparat, gdje diete slobodno :U zraku· visi tako<br />
da je načinjena podpuna lordoza. Dva jedan u drugog urinuta cilindra tvore palottu, koja<br />
pritiskuje na gibbus, dok se povoj pravi, viri iz njega, a kada se skrutio, se izvuče. Načinio<br />
je do sada 30-40 redressementa, koji su dobro prošli. Mora se zadovoljiti time, da<br />
se grba smanji.<br />
Vulpius (Heidelberg) : K tehnici redressementci i povoja gibbo:me kralježnice. ·Priznato<br />
je, da treba e al otov. način popraviti. Mnogo oviRi o tom, da se jednomjerno vuče,<br />
s toga treba rabiti aparate. Pokazuje svoj ·aparat, gdje se bolestnik samo sa zdjelicom na·<br />
slanja, a i·nače lebdi u zraku. Extenzija se izvadja vijkon'l na noguh, koje su pričvrštene<br />
na poprečuoj šibki. Y. sada više. rie resedra zubčate nastavine. Kasnije· pravi povoje u<br />
vertikalnoj suspenziji na nogub.<br />
Wullstein (Halle) : Anatomske pmrnjene iza red1·essernenta po Oalotu,, s demonstracijom<br />
experimentalno dobivenih preparata; objava obzirnoga postupka. Kod postupka<br />
po ealotu našlo se na lj ešini razderanje pluća i pleure, krvarenje i razderauje a!noga patriotizma precienjivala<br />
lj ekovita vriednost pojedinih mjesta, naročito; v:riedQ.Qf!; zraka ·i vode .. Ne vriede<br />
uviek ovakove .amerikanske reklame" .. Prije dvie godine đošao amo na. ljetovanje viši<br />
zemaljski činovnik iz Beča. Nije našao d vih . parketiranih soba i billardom providjene<br />
kavane, :pak je već drugi dao otišao. Zavela ga r.eklama. Ovakove reklame i uvodno<br />
pomenuti ·upiti nukajn me, da ,istini za volj u i za ravnanje objelodaim sliedeće:<br />
Gorski kotar, u kojega se ubrajaju kotari Čabar, Delnice ijedan dio kotara Vrbovsko,<br />
prostire se s obje strane karlovačko-dečke željezničkE) pruge izmedju željezničkih postaja<br />
llfod-Moravice i Li č. Iz Zagreba stigne se amo osobnim vlakom za 4 sata, a iz Rieke -za 2<br />
sata. Ko.tarom prolazi glasovita Lujzinska cesta, što je nekoč bila glavna prometna crta<br />
izmedju Rieke i Karlovca. Poprečna vit:!ina cieloga predjela jest. 700 metara nad morem.<br />
On spada dakle medju · subalpinske .pxedjele-, a ima upravo . neprispodobivu sU:balpinsku<br />
klimu.<br />
Cieli predjel vrlo je slikovit, romantičan, pun naravskih krasota, nepreglednih šuma,<br />
visokih brdina i bistrih rieka. Sav je obrasao vj ekovitim zelenilom, neboglednom smrekom<br />
i vitkom jelom, što podaje cielomu p).'edjeh zavo!lljivi čar. Zrak je čist, bistar, krjepalr i<br />
svjež, pun aetheričnoga daha gorskoga cvieta i . balsamičnoga miomirisa bajne crnogorice.<br />
Grudi se šire, volja se stvara, , kad u dišeš ovaj ozona puni gorski zrak, koji ci eli pred j el<br />
jednako obuhvaća i koji cielomu predjelu podaje jednaku lj ekovitu narav. A kad si opet<br />
pomisliš, da subalpinska klima ovoga predjela stoji pod nep.srednim uplivom morske<br />
atmosfere, jer je more od nas odaljeno jedva 21/2 zračne milje, to je njegova ljekovita snaga<br />
podvostručena, punim pravom rieđka i nep.ispodobiva u ovoj vrsti. Cieli predjel - s malom<br />
iznimkom - obskrbljen je bistrom, živom vodom, što izvire iz stanca )ramena s visokih<br />
gorskih vrela. Nu u nijednom mjestu ne posjeduje ova voda nikakove specifične ljekovitosti,<br />
prem je izvrstna pitka voda.<br />
. ·;<br />
P oprečna . toplina zraka . u \)VOID predjelu za ljetnih mjeseci jest 19° e., a podvržena<br />
je rjedjim nagliru promjenam, što stoji u naravi svih visokih predjela. Atmosfera je suha,<br />
jer nigdje ne ima ležećih bara ili jezera ; ona sadržaje nuždni procent vlage, što ga, dobiva<br />
izblapljivanjem šumskoga bilja. Prosta je dakle od svih miasma, a pošto ne ima I!ikakovih<br />
ovećih tvorn,ica, proRta je i od svakoga mehaničkoga onečišćenja.<br />
Od davnine, a već i samomu Pliniju bilo je poznato, da se lj udi bolju bavi, a naročito<br />
oni, koji boluju od bolesti pluća, . bolje osjećaj ll na visočinah, nego li. u nizinah. To je<br />
posve naravska i physioložkimi zakoni osnovana činjenica. Zrak je bo u .visinah čišći,<br />
rj edji,- tlak .zraka je mnogo manji, a to nas baš nuka, đa u visinah i ne!J,otice moramo<br />
dublje i .izdašnije disati; jer nam inače ponestane daha, kad ile bi dubljim . udidavanjem<br />
organizmu .pružali nužduu količinu kisika. U lahkom se zraku u visinah čovjek lakše i<br />
radje kreće, jer ne ima onih zračnih zapreka, koje vladaju u nizinah uslied v:elik()ga tlaka.<br />
Od tuda dolazi, da se, čovjek !llOže u . visinah po cio dan kretati, a da se ,ne umori. LJ im<br />
je manji tlak zraka, izdašnije je disanje, a tim se pospješuje cirkulacija kr,vj. j)na postaje<br />
po cielom organizmu Jednoličnija, pravilnija, pak se i površne žilice napunj!lvaj u obilno<br />
oxydiranom krvi, dočim su u nizinah bile prazne; a druge pako strane , odstranjuje_ se u<br />
nuutarnjib organih prekomjerno nagomilana krv. Posljedica ove pavilnije i izdašnije cirkulacije<br />
krvi na visinah jest, da se cieli organizam oživljuje, želja za hranom, napadno raste,<br />
postajemo krepčiji,:jači, duševno sposobniji za rad. U obće se pos'tizava fizično i duševno<br />
poboljšanje. ·