clxi. â clxii. ÄÃslo - home.nextra.sk
clxi. â clxii. ÄÃslo - home.nextra.sk
clxi. â clxii. ÄÃslo - home.nextra.sk
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
CLXI. – CLXII. ČÍSLO 2008<br />
Parlamentný<br />
Kuriér<br />
ČASOPIS<br />
Z NÁRODNEJ<br />
RADY<br />
SLOVENSKEJ<br />
REPUBLIKY<br />
160. výročie<br />
vzniku prvej<br />
Sloven<strong>sk</strong>ej národnej rady<br />
1. lobistický časopis na Sloven<strong>sk</strong>u od roku 1993
CLXI. – CLXII. ãíslo 2008<br />
PARLAMENTN¯ KURIÉR<br />
ãasopis z Národnej rady<br />
Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
Mesaãník, roãník XVI<br />
Vydavateº:<br />
Sloven<strong>sk</strong>á národná reklamná<br />
a propagaãná agentúra, s.r.o.<br />
v spolupráci s Národnou radou SR,<br />
Vládou SR a Prezident<strong>sk</strong>ou kanceláriou SR<br />
Adresa redakcie:<br />
Bôrik<br />
Buková 5/A, 811 02 Bratislava 1.<br />
Tel./fax: 02/54 414 546<br />
e-mail: parkur@<strong>nextra</strong>.<strong>sk</strong><br />
eurorep@<strong>nextra</strong>.<strong>sk</strong> (‰éfredaktor)<br />
fotoparkur@<strong>nextra</strong>.<strong>sk</strong> (pre foto)<br />
http://www.parlamentnykurier.<strong>sk</strong><br />
Registrované MK SR ã. 837/93<br />
ISSN 1335–0307<br />
·éfredaktor:<br />
Zástupca ‰éfredaktora:<br />
Redakcia:<br />
Franti‰ek Nagy<br />
Ernest Weidler<br />
Peter Gregu‰<br />
Anna Komová<br />
Robert Kotian<br />
Izabela Nagyová<br />
Marta Toma‰oviãová<br />
Peter Zemaník<br />
Redakãn˘ kruh:<br />
Gyula Bárdos<br />
Stanislav Jani‰<br />
Róbert Madej<br />
ªudmila Mu‰ková<br />
Rafael Rafaj<br />
Mária Sabolová<br />
Jazyková redaktorka: Jitka Madarásová<br />
madar@<strong>nextra</strong>.<strong>sk</strong><br />
Generálny riaditeº: Franti‰ek Nagy<br />
Asistentka riaditeºa:<br />
Magdaléna Horáková<br />
02/54 414 546, 0903 766 995<br />
Inzercia: 0903 715 585, 0903 233 566<br />
Riaditeº pre obchod a marketing:<br />
Marián Reisel<br />
02/54 414 544, 0905 224 492<br />
Typo & lito:<br />
AppleStudio<br />
Tlaã:<br />
WELTPRINT, Bratislava<br />
Grafická úprava:<br />
J. B. Design<br />
Fotografie:<br />
Rudolf Bihary,<br />
Lesy SR, MP SR, archív redakcie<br />
Karikatúry:<br />
Fedor Vico<br />
Predplatné a objednávky na uverejnenie<br />
reklamy prijíma:<br />
Sloven<strong>sk</strong>á národná reklamná a propagaãná<br />
agentúra, s.r.o.<br />
po‰tov˘ prieãinok<br />
814 01 Bratislava 1<br />
Cena jedného v˘tlaãku bez DPH 198,– Sk<br />
âíslo úãtu 2629002985/1100<br />
DIâ SK2020399458<br />
Foto na titulnej strane:<br />
Lesy SR<br />
Obsah<br />
Editorial<br />
Obãian<strong>sk</strong>e zdruÏenia do volieb (F. Nagy) 2<br />
Sloven<strong>sk</strong>o-maìar<strong>sk</strong>á spolupráca<br />
Sme odsúdení na spoluprácu (Rozhovor s A. Heizerom) 2<br />
Národná rada SR<br />
LaudÇtiÿ prÿ (P. Michaloviã) 5<br />
Prírodu musíme chrániÈ a re‰pektovaÈ (Rozhovor so Z. Kramplovou) 12<br />
Aj zákony musia byÈ v súlade s potrebami ãloveka 46<br />
(Rozhovor s M. JureÀom a L. Miklósom)<br />
Po prijatí eura uÏ Sloven<strong>sk</strong>o nemá veºké sny (Rozhovor s F. Miklo‰kom) 58<br />
Ani tribúni ºudu nie sú celkom rovnakí (Rozhovor s I. Radiãovou) 60<br />
Svet financií<br />
Individuálny prístup k pohºadávkam priná‰a ‰tátu stovky miliónov korún 6<br />
(Rozhovor s A. Sakom)<br />
Ministerstvo pôdohospodárstva SR<br />
Nep˘tam dotácie, ale nenávratnú pôÏiãku na revitalizáciu vidieka 8<br />
(Rozhovor so S. Becíkom)<br />
Spolu dokáÏeme viac (Rozhovor s M. Okenkovou) 22<br />
MôÏe byÈ jemná a poddajná, ale aj hrubá a drsná... (Rozhovor s J. Dubrav<strong>sk</strong>ou) 24<br />
Kvalita je dôleÏitá aj v potravinách (Rozhovor s A. Jurãákovou) 26<br />
Aby sa hory zelenali... (Rozhovor s M. Ondrejãákom) 29<br />
Lesy SR<br />
Lesy sú v dobr˘ch rukách (Rozhovor s J. Minìá‰om) 10<br />
Zväz spracovateºov dreva<br />
Drevo je na‰a strategická surovina (Rozhovor s I. Patrá‰om) 11<br />
Drevár<strong>sk</strong>y priemysel<br />
PRP, s. r. o. – ãlen Zväzu spracovateºov dreva SR 15<br />
Sloven<strong>sk</strong>é poºnohospodárstvo<br />
V biznise niet miesta pre ilúzie. Naìalej platí: 1 + 1 = 2 16<br />
(Rozhovor s A. Babi‰om)<br />
·piãková kvalita poºnohospodár<strong>sk</strong>ych strojov i servisu 18<br />
(Rozhovor so Z. Szikszaiom)<br />
Európ<strong>sk</strong>y parlament<br />
Záujmy Sloven<strong>sk</strong>a v EÚ (Rozhovor s P. Bacom) 20<br />
V Európe sa má do roku 2020 zníÏiÈ objem odpadu 54<br />
Pôdohospodár<strong>sk</strong>a platobná agentúra<br />
Agropotravinár<strong>sk</strong>y sektor a stabilizácia vidieka (Rozhovor s J. Nem‰ov<strong>sk</strong>˘m) 32<br />
Sloven<strong>sk</strong>á poºnohospodár<strong>sk</strong>a a potravinár<strong>sk</strong>a komora<br />
Samov˘voj v agrosektore je neprijateºn˘ (Rozhovor s M. Semanãíkom) 35<br />
Sloven<strong>sk</strong>˘ priemysel<br />
V˘nimoãná environmentálna sluÏba cementárne v Ladcoch 37<br />
(Rozhovor s A. Barcíkom)<br />
Ministerstvo hospodárstva SR<br />
Návrh smernice o podpore vyuÏívania energie z obnoviteºn˘ch zdrojov (J. Novák) 38<br />
Ministerstvo Ïivotného prostredia SR<br />
Aby sme raz nemuseli ºutovaÈ... (Rozhovor s P. Tehlárom) 40<br />
Nachádzame v˘chodi<strong>sk</strong>á (Rozhovor so Z. Skalickou) 43<br />
Îivotné prostredie<br />
Pri správnom nastavení legislatívy môÏe byÈ trieden˘ zber v˘znamn˘m 49<br />
zdrojom príjmov pre miestnu samosprávu (M. Pavelka)<br />
Za kolektívne systémy hovoria v˘sledky (M. Ciran, J. Mikulenka) 50<br />
ADAT má zodpovednosÈ za elektroniku aj po <strong>sk</strong>onãení jej Ïivotnosti (M. Lelov<strong>sk</strong>˘) 52<br />
Najroz‰írenej‰ím odpadom s obsahom ÈaÏk˘ch kovov sú batérie a akumulátory 56<br />
(J. Kamenick˘)<br />
Kto zapláta legislatívne diery (J. Lí‰ka) 57<br />
Parlamentné konfrontácie<br />
Mnoh˘m sa oãi jednoducho otvoriÈ musia (Rozhovor s M. âíÏom) 62<br />
MinulosÈ uÏ ìalej nerozpitvávame (Rozhovor s J. Haleck˘m) 63<br />
Robert Fico nie je siln˘ premiér (Rozhovor s I. Miklo‰om) 64<br />
Vláde vyhovuje, ak sa ústavn˘ súd nekoná (Rozhovor s L. ÎitÀan<strong>sk</strong>ou) 70<br />
Rie‰enia na hrane ústavy nemám rada (Rozhovor s K. Tóthovou) 71<br />
Dialógy OA & EW<br />
Sto aspektov Îitného havárie za volantom r˘chleho auta (Rozhovor s O. Andrásym) 73<br />
Glosy – Poznámky – Eseje<br />
Tento spôsob leta nebol nudn˘ (R. Kotian) 77<br />
Ja som baník (robotník, komunista, katolík) – kto je viac (E. Weidler) 79<br />
Parlamentn˘ denník<br />
Diaºnice ako dlhodob˘ problém (R. Kotian) 81<br />
Supermonitor<br />
Supermonitor a (medzit˘m) minikomentáre (A. Weidlerová, E. Weidler) 87<br />
www.parlamentnykurier.<strong>sk</strong>
E D I T O R I A L<br />
Obãian<strong>sk</strong>e zdruÏenia<br />
·koda, Ïe v sloven<strong>sk</strong>ej zaspatej verejnosti nevyvolal<br />
nijakú reakciu závaÏn˘ podnet, s ktor˘m pri-<br />
‰iel na zaãiatku leta prezident Ivan Ga‰paroviã: „Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
demokracii, ale aj úãasti obãanov na politickom<br />
Ïivote by pomohlo, keby aj obãian<strong>sk</strong>e zdru-<br />
Ïenia alebo odbory mohli stavaÈ svoje kandidaãné listiny<br />
vo voºbách.“ (HN 8. 7.)<br />
Základnou pravdou je, Ïe politické strany sa stále<br />
viac dostávajú do spoloãen<strong>sk</strong>ého závozu; prestávajú<br />
byÈ ideovou bázou pre obãanov s rôznym svetonázorom,<br />
prestávajú byÈ v˘chodi<strong>sk</strong>om na presadzovanie<br />
ºavicov˘ch, pravicov˘ch, liberálnych alebo<br />
konzervatívnych postojov rôznych obãian<strong>sk</strong>ych <strong>sk</strong>upín.<br />
Pritom si len samy spôsobujú, Ïe obyvatelia<br />
strácajú k nim dôveru, akú si zakrátko po novembri<br />
1989 vytvorili. Úplne sa stratil tak˘ intenzívny vzÈah,<br />
ak˘ k nim striedavo – raz viac, raz menej – mali veºké<br />
<strong>sk</strong>upiny ºudí. Vedomie obãanov nepochybne<br />
ovplyvnili ‰kandály ãi ‰kandáliky, ktoré súviseli s nejasnosÈami<br />
okolo financovania viacer˘ch strán.<br />
OvplyvÀujú ho príli‰ vysoké ãiastky, ktoré strany zí<strong>sk</strong>avajú<br />
zo ‰tátneho rozpoãtu, a to súbeÏne s t˘m, ako<br />
sa mnoh˘m veºmi dôleÏit˘m rezortom dotácie z rozpoãtu<br />
v mene ‰etrenia obmedzujú (‰kolstvo, zdravotníctvo).<br />
A ovplyvÀuje ho aj nev˘razné verejné úãinkovanie<br />
viacer˘ch politick˘ch subjektov, ktoré chcú<br />
propagandistick˘mi sloganmi veºmi lacno nahradiÈ<br />
programové koncepcie a ideové ciele.<br />
Samozrejme, je legitímnym cieºom kaÏdej politickej<br />
strany zí<strong>sk</strong>aÈ moc. Je to dokonca jeden z najsilnej‰ích<br />
dôvodov, pre ktor˘ strana vznikla a kvôli ktorému<br />
sa aj uchádza o dôveru obãanov-voliãov. Pravda,<br />
v ìal‰om ‰tádiu kardinálna otázka je, ako s mocou,<br />
ktorú strana zí<strong>sk</strong>ala, jej funkcionári naloÏia. âi<br />
ju pouÏijú na realizáciu nejak˘ch osobn˘ch zámerov,<br />
teda vo svoj prospech, alebo na to, aby s jej pomocou<br />
mohli povedzme vo vláde alebo v parlamente<br />
presadiÈ pozoruhodné námety a plány, ktoré pred<br />
voºbami <strong>sk</strong>oncipovali a ktoré im voliãi svojimi hlasmi<br />
aj schválili. TakÏe v politike moc sama o sebe nie<br />
je ani dobrá, ani zlá, jej kvalita sa meria praxou, na<br />
ktorú sa zaãne pouÏívaÈ.<br />
do volieb<br />
Nie desaÈroãia, ale storoãia potvrdili, Ïe nejde o<br />
nejak˘ úzko postkomunistick˘ alebo dokonca len sloven<strong>sk</strong>˘<br />
problém. Nedávno jeden rozmer tohto problému<br />
sformuloval známy publicista Eugen Gindl<br />
(T˘ÏdeÀ 7. 7.): „Viem, Ïe demokracia je postavená na<br />
politick˘ch stranách. V dne‰nej partokracii mi v‰ak<br />
tento mechanizmus uÏ nezaruãuje, Ïe nájdem ºudí,<br />
ktorí ma reprezentujú. âoraz viac si uvedomujem, Ïe<br />
politika uÏ nie je verejná sluÏba, ale dÏob a strany<br />
ãoraz viac pripomínajú eseroãky. Prvoradé je zí<strong>sk</strong>aÈ<br />
informácie a obchodovaÈ s nimi, a nie zastupovaÈ obãanov.<br />
To nie je len prípad Sloven<strong>sk</strong>a, ale aÏ na<br />
malé v˘nimky to platí v‰eobecne.“<br />
Neznamená to v‰ak, Ïe sa máme uspokojiÈ s tak˘mto<br />
kon‰tatovaním. Ak je partokracia javom celoeuróp<strong>sk</strong>ym,<br />
dolieha na obrov<strong>sk</strong>ú masu obyvateºstva<br />
a moÏno práve ona je príãinou rozporuplného<br />
vzÈahu obãanov hádam v‰etk˘ch ‰tátov EÚ k svojim<br />
reprezentantom v orgánoch EÚ a k tomu, ão sa naz˘va<br />
„brusel<strong>sk</strong>á byrokracia“. A nepriamo to po‰kodzuje<br />
aj úroveÀ demokracie alebo uplatÀovania demokratick˘ch<br />
práv v ‰irokom európ<strong>sk</strong>om meradle.<br />
Zaruãene si práve toto oslabenie obãian<strong>sk</strong>eho vplyvu<br />
na verejn˘ Ïivot v Sloven<strong>sk</strong>ej republike musel<br />
v‰imnú aj prezident Ivan Ga‰paroviã, keì cítil potrebu<br />
tak aktívne vstúpiÈ do politického diania u nás, ako<br />
som citoval na zaãiatku tohto editorialu. Nízka úãasÈ<br />
voliãov v rôznych základn˘ch voºbách kreujúcich<br />
najdôleÏitej‰ie orgány SR i EÚ, ão vyvrcholilo v júni<br />
2004, keì úãasÈ voliãov SR na voºbách do Európ<strong>sk</strong>eho<br />
parlamentu bola len trápnych 17 % (v celej Európe<br />
sa zúãastnilo na voºbách do EP predsa len dovedna<br />
44 % oprávnen˘ch voliãov EÚ), podnecuje<br />
zodpovedn˘ch sloven<strong>sk</strong>˘ch politikov k tomu, aby<br />
analyzovali podobné prejavy nezáujmu a aby uvaÏovali<br />
– tak ako prezident –, ãi netreba predsa len prijaÈ<br />
nejaké politické opatrenia – teda nie formálne, ktoré<br />
by dokonca prikazovali ísÈ voliÈ! –, zabezpeãujúce<br />
väã‰iu aktivitu obãanov.<br />
Hoci citovan˘ návrh predloÏil najvy‰‰í ústavn˘ ãiniteº,<br />
ako poznáme sloven<strong>sk</strong>é politické elity, je len<br />
malá pravdepodobnosÈ, Ïe by sa o Àom zaãalo pruÏne<br />
a ão najr˘chlej‰ie uvaÏovaÈ, a preto by sa mohla<br />
väã‰ia nádej vloÏiÈ zatiaº do samotn˘ch politick˘ch<br />
strán. Tie „najobãian<strong>sk</strong>ej‰ie“ by mohli odbyrokratizovaÈ<br />
samy seba a mohli by hºadaÈ spôsoby, ako zaktivizovaÈ<br />
obãanov a daÈ priestor ich vôli, ktorá sa<br />
ãasto hrie‰ne zanedbáva. Dovolím si pouÏiÈ veºmi aktuálny<br />
príklad, ktor˘ sa dot˘ka v podstate v‰etk˘ch<br />
parlamentn˘ch politick˘ch strán – lebo v‰etky majú<br />
svojich zástupcov v obecn˘ch, najmä mest<strong>sk</strong>˘ch zastupiteºstvách,<br />
a medzi primátormi: Po celom Sloven<strong>sk</strong>u<br />
rastú stavby, ktoré zacláÀajú a znehodnocujú<br />
Ïivotné prostredie státisícov a môÏu veºmi negatívne<br />
ovplyvniÈ podobu sloven<strong>sk</strong>˘ch miest vo veºmi<br />
blízkej budúcnosti. Samozrejme, najviac sa to vzÈahuje<br />
na Bratislavu. Obãania sa búria, ale väã‰inou neúspe‰ne.<br />
âo keby aj zásluhou politick˘ch strán rozhodujúci<br />
samosprávni ãinitelia zakroãili a podporili<br />
hoci aj zbúranie stavieb, ktoré sa zaãali stavaÈ bez<br />
toho, aby mali v‰etky potrebné povolenia – a zakr˘vajú<br />
v˘hºad alebo niãia parãíky a det<strong>sk</strong>é ihri<strong>sk</strong>á Nebolo<br />
by to veºmi pozitívne zviditeºÀovanie oprávnen˘ch<br />
poÏiadaviek najbeÏnej‰ích obãanov – a súãasne<br />
spoloãen<strong>sk</strong>ej angaÏovanosti politick˘ch strán<br />
‰éfredaktor<br />
Maìar<strong>sk</strong>o je tradiãn˘m<br />
obchodn˘m partnerom SR,<br />
obchod r˘chlo rastie. Takmer<br />
polovicu objemu robí<br />
8000 – 10 000 stredn˘ch,<br />
mal˘ch a mikropodnikov<br />
najmä v prihraniãn˘ch<br />
regiónoch. âasÈ obchodu tvoria<br />
dovozy pre spoloãné sloven<strong>sk</strong>omaìar<strong>sk</strong>é<br />
a maìar<strong>sk</strong>osloven<strong>sk</strong>é<br />
podniky. Podºa NBS<br />
maìar<strong>sk</strong>˘ majetkov˘ kapitál<br />
a reinvestovan˘ v zi<strong>sk</strong>u<br />
dosiahol v SR v˘‰ku 1,5 mld.<br />
eur, ão je 5. miesto medzi<br />
zahraniãn˘mi investormi v SR.<br />
V ostatnom ãase badaÈ aj<br />
prienik kanad<strong>sk</strong>ého ãi<br />
amerického kapitálu<br />
prostredníctvom maìar<strong>sk</strong>˘ch<br />
poraden<strong>sk</strong>˘ch, konzultaãn˘ch<br />
a developer<strong>sk</strong>˘ch spoloãností.<br />
Na druhej strane, stále vieme<br />
o sebe veºmi málo, hovorí<br />
mimoriadny a splnomocnen˘<br />
veºvyslanec Maìar<strong>sk</strong>ej<br />
republiky na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
Antal HEIZER v rozhovore,<br />
ktor˘ po<strong>sk</strong>ytol Izabele<br />
Nagyovej.<br />
Ako hodnotíte súãasn˘ stav sloven<strong>sk</strong>omaìar<strong>sk</strong>˘ch<br />
vzÈahov<br />
SpoluÏitie maìar<strong>sk</strong>ého a sloven<strong>sk</strong>ého<br />
národa – a nie je to len môj názor, potvrdzujú<br />
to aj viaceré v˘sledky v˘<strong>sk</strong>umov<br />
verejnej mienky, ale aj názory samotn˘ch<br />
dotknut˘ch – je harmonické a pokojné.<br />
Napriek tomu v‰ak oficiálne vzÈahy<br />
Maìar<strong>sk</strong>a a Sloven<strong>sk</strong>a nie sú bezkonfliktné,<br />
<strong>sk</strong>ôr zaÈaÏené nerie‰en˘mi problémami,<br />
zvlá‰È po tom, ako sa Sloven<strong>sk</strong>á národná<br />
strana stala ãlenom vládnej koalície.<br />
Hádam najväã‰ím problémom je vzájomná<br />
nevraÏivosÈ, prameniaca z jednostranného<br />
v˘kladu na‰ich spoloãn˘ch dejín,<br />
ktorú by mohli strany postupne, vzájomn˘mi,<br />
drobn˘mi gestami uvoºÀovaÈ.<br />
Na to vytvára dobré základy dokument<br />
Spoloãná minulosÈ – spoloãná budúcnosÈ,<br />
ktor˘ vlani v lete prijali predsedovia<br />
oboch vlád. Jeho ‰trnásÈ bodov sa zatiaº<br />
podarilo splniÈ len sãasti.<br />
Ak˘ progres sa dosiahol v ostatnom<br />
období v ãinnosti odborn˘ch zmie‰an˘ch<br />
pracovn˘ch <strong>sk</strong>upín<br />
Na v˘kon základnej zmluvy v roku<br />
2
S L O V E N S K O - M A ë A R S K Á<br />
S P O L U P R Á C A<br />
Sme odsúdení na spoluprácu<br />
1998 vzniklo dvanásÈ zmie‰an˘ch komisií.<br />
Ich ãinnosÈ a pôsobenie je rozdielne. Väã‰ina<br />
z nich v zmysle stanov zasadala takmer<br />
kaÏdoroãne, ão je zvlá‰È pote‰ujúce v prípade<br />
zmie‰anej komisie pre men‰iny, ktorá<br />
funguje veºmi aktívne a úspe‰ne. Na strane<br />
druhej ãinnosÈ zmie‰anej komisie pre vzdelávanie<br />
sa stala pre nás zvlá‰È problémovou.<br />
Komisia zatiaº – napriek mnoh˘m nazhromaÏden˘m<br />
problémom – zasadala len dva<br />
razy, naposledy na jeseÀ roku 2004 v Budape‰ti.<br />
V˘znam ãinnosti zmie‰an˘ch komisií<br />
podãiarkol aj dokument Spoloãná minulosÈ<br />
– spoloãná budúcnosÈ t˘m, Ïe do konca roku<br />
2007 vyt˘ãil zvolanie zasadaní jednotliv˘ch<br />
komisií. To sa Ïiaº, vo väã‰ine prípadov nestalo.<br />
Na základe na‰ich predstáv o tejto<br />
téme na stretnutí predsedov oboch vlád pripravujeme<br />
zaujaÈ rozhodné stanovi<strong>sk</strong>o.<br />
Poãas uplynul˘ch rokov Sloven<strong>sk</strong>o sa stalo<br />
vyhºadávanou krajinou pre zahraniãn˘ch<br />
investorov. Do akej miery to platí pre<br />
maìar<strong>sk</strong>˘ kapitál<br />
V oblasti mimoriadne v‰estrann˘ch obchodn˘ch<br />
vzÈahov sú, popri obchodnom obrate<br />
urãujúce kapitálové vzÈahy. V˘razne ich<br />
charakterizuje, Ïe sú dvojstranné, odli‰ujúc<br />
sa t˘mto od ostatn˘ch relácií. Je v‰ak pravdou,<br />
Ïe maìar<strong>sk</strong>˘ v˘voz kapitálu je dnes e‰te<br />
omnoho väã‰í ako sloven<strong>sk</strong>˘, ale na oboch<br />
stranách badaÈ stále narastajúci záujem. Pre<br />
malé a stredné maìar<strong>sk</strong>é podnikanie z prirodzeného<br />
partnerstva vypl˘va, Ïe Sloven<strong>sk</strong>o<br />
je od roku 2001 stredobodom v˘vozu kapitálu.<br />
Objem sem smerujúcich investícií je<br />
uÏ niekoºko rokov najvy‰‰í. Na základe údajov<br />
Národnej banky Sloven<strong>sk</strong>a je Maìar<strong>sk</strong>o<br />
s hodnotou vyvezeného kapitálu viac ako<br />
1,5 mld. eur na Sloven<strong>sk</strong>u piatym najväã‰ím<br />
investorom. V rámci neho tvoria urãujúcu<br />
ãasÈ veºké podniky, ale stále badaÈ znaãn˘ záujem<br />
zo strany mikro- a mal˘ch firiem, i<br />
stredn˘ch podnikov. V tejto oblasti sa anga-<br />
Ïuje na Sloven<strong>sk</strong>u asi 8000 – 10 000 podnikov<br />
a firiem.<br />
Ako by ste charakterizovali záujem maìar<strong>sk</strong>˘ch<br />
firiem o Sloven<strong>sk</strong>o Kam by<br />
mohli smerovaÈ maìar<strong>sk</strong>é investície v budúcnosti<br />
V uplynulom období, v oblasti maìar<strong>sk</strong>ého<br />
objemu v˘meny tovarov, okruhu ãinnosti<br />
a v˘meny tovarov pri v˘voze kapitálu nastal<br />
znaãn˘ obrat. V prvej etape sa popri<br />
takzvan˘ch veºk˘ch spoloãnostiach objavili<br />
predov‰etk˘m aj také podniky, alebo firmy,<br />
ktoré disponovali minimálnym základn˘m<br />
imaním a vykonávali obchodnú alebo sprostredkovateº<strong>sk</strong>ú<br />
ãinnosÈ. Naopak v poslednom<br />
období vzrástol záujem aj zo strany mal˘ch<br />
a stredn˘ch podnikov. V˘znamne sa tak<br />
zmenil aj okruh ich pôsobenia. âoraz viac sa<br />
dostáva do popredia spracovateº<strong>sk</strong>˘ priemysel,<br />
stavebníctvo a turistick˘ ruch. Novú oblasÈ<br />
predstavujú aj informaãné technológie,<br />
ochrana Ïivotného prostredia, hospodárstvo<br />
a bezpeãnostná technika ako aj dodávateº<strong>sk</strong>é<br />
projekty.<br />
V ãom vidíte rezervy pôsobenia maìar<strong>sk</strong>ej<br />
podnikateº<strong>sk</strong>ej sféry na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
Predov‰etk˘m vo zvy‰ovaní konkurencieschopnosti<br />
t˘ch mikro-, mal˘ch a stredn˘ch<br />
podnikov, ktoré vo vzájomn˘ch vzÈahoch<br />
zastávajú rozhodujúcu rolu. Z hºadi<strong>sk</strong>a prispôsobenia<br />
sa k podmienkam konkurencieschopnosti<br />
v rámci EÚ je nevyhnutné, aby sa<br />
zvy‰ovala ich spolupráca, vyuÏívali sa moÏnosti,<br />
ktoré po<strong>sk</strong>ytuje nov˘ systém podmienok,<br />
ale aj spojenie síl na intenzifikáciu ich<br />
kapitálov˘ch vzÈahov, zvy‰ovanie umiestnenia<br />
kapitálu, vznik spoloãn˘ch podnikov,<br />
spolupráca v oblasti tretích trhov. To môÏe<br />
priniesÈ nové moÏnosti a dynamiku spolupráce<br />
v rámci podnikateº<strong>sk</strong>ej sféry.<br />
VyuÏívanie moÏností, ktoré vypl˘vajú zo<br />
‰trukturálnych fondov, národn˘ch plánov<br />
rozvoja, spájania oblastí rozvoja dáva tieÏ<br />
nové a doteraz nevídané ‰irokospektrálne<br />
moÏnosti cezhraniãnej, regionálnej spolupráce<br />
nového typu, predov‰etk˘m spoloãn˘m<br />
vyuÏívaním rozvojov˘ch podpôr v oblasti<br />
rozvoja regiónov, infra‰truktúry a podnikaní<br />
v nov˘ch oblastiach, ako je spracovanie a<br />
vyuÏívanie komunálneho odpadu alebo rozvoj<br />
a modernizácia dopravnej infra‰truktúry.<br />
Zánikom národn˘ch preferencií má ãoraz<br />
väã‰í v˘znam v˘raznej‰ia národná, respektíve<br />
spoloãná úãasÈ na tendroch a verejn˘ch<br />
obstarávaniach. Tam sa popri vládnych verejn˘ch<br />
obstarávaniach do popredia dostávajú<br />
<strong>sk</strong>ôr verejné obstarávania, ktoré sú mimoriadne<br />
dôleÏité pre malé a stredné firmy.<br />
V strednej a v˘chodnej Európe má Maìar<strong>sk</strong>o<br />
jeden z najliberálnej‰ích systémov<br />
udeºovania pobytov˘ch a pracovn˘ch povolení<br />
pre cudzích ‰tátnych príslu‰níkov. V súlade<br />
s t˘m zohráva znaãnú, i keì v poslednom<br />
ãase zniÏujúcu sa tendenciu v˘mena<br />
pracovnej sily medzi na‰imi dvoma ‰tátmi.<br />
V Maìar<strong>sk</strong>u tvoria sloven<strong>sk</strong>í ‰tátni príslu‰-<br />
níci vy‰e 90 percent z poãtu registrovan˘ch<br />
zahraniãn˘ch zamestnancov. Pracujú v telekomunikaãnom,<br />
automobilovom priemysle,<br />
vo v˘robe umel˘ch hmôt, ale aj v oblasti slu-<br />
Ïieb, pomocn˘ch hospodár<strong>sk</strong>ych ãinností, a<br />
to predov‰etk˘m v pohraniãn˘ch regiónoch.<br />
Vo vzájomnom obchode zaznamenáva Sloven<strong>sk</strong>o<br />
dlhodobo nerovnováhu voãi Maìar<strong>sk</strong>u.<br />
Ako môÏe Sloven<strong>sk</strong>o zmeniÈ túto<br />
situáciu<br />
Zjavne znázorÀuje moÏnosti vzájomn˘ch<br />
vzÈahov to, Ïe index objemu vzájomného<br />
obchodu uÏ niekoºko rokov nadpriemerne<br />
narastajúcej maìar<strong>sk</strong>o-sloven<strong>sk</strong>ej v˘meny<br />
tovarov, v prepoãte na jednu osobu alebo<br />
územn˘ celok je viacnásobkom v porovnaní<br />
pomeru k ostatn˘m ‰tátom V4. Po Nemecku,<br />
âe<strong>sk</strong>ej republike, Talian<strong>sk</strong>u a Ru<strong>sk</strong>ej federácii,<br />
s podobn˘m objemov˘m indexom<br />
ako je to v prípade Poº<strong>sk</strong>a, zastáva Sloven<strong>sk</strong>o<br />
miesto piateho aÏ ‰iesteho najväã‰ieho obchodného<br />
partnera Maìar<strong>sk</strong>a.<br />
Samozrejme, nemôÏem Sloven<strong>sk</strong>u radiÈ,<br />
ale domnievam sa, Ïe aktívnej‰ou obchodnou<br />
politikou sa e‰te môÏe ìalej zvy‰ovaÈ aj dynamika<br />
sloven<strong>sk</strong>ého exportu. Mimochodom,<br />
nie je nezvyãajné, aby zo strany jednej alebo<br />
druhej krajiny sa vytvorili aktíva, ktoré sa<br />
uÏ niekoºko rokov sa prená‰ajú. Je dôleÏitej-<br />
‰ie, aby bola ‰truktúra dodávok v˘hodná,<br />
teda aby boli v prevahe také v˘robky, ktoré<br />
predstavujú vysokú pridanú hodnotu. Z toho<br />
hºadi<strong>sk</strong>a môÏeme byÈ spokojní, veì zastáva-<br />
3
S L O V E N S K O - M A ë A R S K Á<br />
S P O L U P R Á C A<br />
jú 80 percent dodávok, kde pomer strojov a strojn˘ch zariadení<br />
predstavuje stabiln˘ch 44 percent, k˘m pomer spracovateº<strong>sk</strong>˘ch v˘robkov<br />
narástol z 32 na 43 percent.<br />
Ak˘ je podºa vás potenciál ìal‰ieho v˘voja hospodár<strong>sk</strong>ych vzÈahov<br />
Maìar<strong>sk</strong>ej a Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
Vychádzajúc zo ‰peciálneho postavenia vzájomn˘ch vzÈahov danom<br />
prirodzen˘m partnerstvom, priná‰a ãlenstvo v EÚ a schengen<strong>sk</strong>om<br />
systéme nové moÏnosti a indukuje nutnosÈ spolupráce. Znamená<br />
to predov‰etk˘m v oblasti pracovnej sily, tovarov nové moÏnosti<br />
obchodnej a medzifiremnej spolupráce. V neposlednom rade aj vzÈahy<br />
nového typu, zaloÏené na voºnom pohybe kapitálu a na úrovni cezhraniãnej<br />
a regionálnej spolupráce.<br />
NajdôleÏitej‰ie smery rozvoja dvojstrann˘ch hospodár<strong>sk</strong>ych vzÈahov<br />
môÏeme zhrnúÈ do oblasti zvy‰ovania spolupráce v dodávkach<br />
energie – napríklad spojenie navádzacích systémov, vyuÏívanie jadrovej<br />
energie, zosúladenie rozvojov˘ch programov, spojenie energetick˘ch<br />
systémov, strategické zásobovanie, vyuÏívanie obnoven˘ch<br />
energetick˘ch zdrojov –, a rozvoja dopravy a infra‰truktúr – rekon-<br />
‰trukcia ipeº<strong>sk</strong>˘ch mostov, r˘chlodopravn˘ch vzÈahov a cestovn˘ch<br />
poriadkov, v oblasti v˘<strong>sk</strong>umu a rozvoja.<br />
ëalej je to rozvoj vzÈahov v cestovnom ruchu, ão taktieÏ charakterizuje<br />
dvojstrannosÈ a doplnenie vzájomn˘ch moÏností. So zrete-<br />
ºom na rozlohu jednotliv˘ch ‰tátov môÏe obchodn˘ obrat, ktor˘ uÏ<br />
dosahuje mimoriadne vysokú úroveÀ dosiahnuÈ 6 mld. eur. Jeho<br />
vzrastajúca tendencia bude pravdepodobne ìalej pokraãovaÈ v roku<br />
2008, predov‰etk˘m vìaka nov˘m moÏnostiam spolupráce v oblasti<br />
dodávok v automobilovom priemysle a elektronick˘ch zariadení,<br />
zvy‰ovaním sluÏieb a pôdohospodár<strong>sk</strong>eho obchodu, ão v obrate je<br />
stále zastúpené len minimálnym pomerom, nov˘ch technológií –<br />
ochrana Ïivotného prostredia, obnoviteºné energetické zdroje –, zavedenie<br />
biov˘robkov, rozvíjanie samosprávnych projektov infra-<br />
‰truktúr, moÏností spolupráce medzi pohraniãn˘mi priemyseln˘mi<br />
parkmi.<br />
Pred rokom ste v rozhovore pre nበãasopis kon‰tatovali, Ïe, paradoxne,<br />
oveºa lep‰ie poznáte Ïivot Slovákov v Maìar<strong>sk</strong>u neÏ maìar<strong>sk</strong>ej<br />
men‰iny na Sloven<strong>sk</strong>u. Vy‰e desaÈ rokov ste pôsobili v politike<br />
starostlivosti o národnostné men‰iny v Maìar<strong>sk</strong>u. Poãas<br />
uplynulého roku ste Ïivot maìar<strong>sk</strong>ej men‰iny na Sloven<strong>sk</strong>u urãite<br />
spoznali trocha hlb‰ie. Ako hodnotíte ich moÏnosti uchovaÈ<br />
si identitu a tradiãné kultúrne hodnoty<br />
Spoloãenstvo Maìarov na Sloven<strong>sk</strong>u urobilo za uplynul˘ch 90 rokov<br />
veºkú cestu pre zachovanie svojej identity. Vytvorilo vlastnú kultúrnu,<br />
vzdelávaciu a vedeckú in‰titucionálnu sieÈ a zaloÏilo aj svoje<br />
politické strany. Vìaka tomu sa Maìari na Sloven<strong>sk</strong>u stali koncom<br />
20. storoãia urãujúcim faktorom. K˘m e‰te do roku 1998 bolo nemysliteºné,<br />
aby bol minister maìar<strong>sk</strong>ej národnosti, v roku 2002 uÏ di<strong>sk</strong>utovali<br />
o tom, ãi môÏe byÈ predseda parlamentu Maìar. Ale popri<br />
pozitívnom rozvoji maìar<strong>sk</strong>ej národnostnej men‰ine robí starosti to,<br />
Ïe jej postavenie – v zmysle európ<strong>sk</strong>ych ‰tandardov – neupravujú zákony.<br />
Preto je vystavená nepríjemn˘m prekvapeniam, podobn˘m ako<br />
dnes, ktoré zapríãinila v˘mena vlády. Podºa môjho úsudku v tejto oblasti<br />
by bolo potrebné kodifikovaÈ jej postavenie v zmysle poÏiadaviek<br />
spájajúcej sa Európy.<br />
Sloven<strong>sk</strong>o – maìar<strong>sk</strong>é vzÈahy, to nie je len otázka men‰ín, podnikateº<strong>sk</strong>˘ch<br />
prepojení a dejín, ale aj koexistencie oboch ‰tátov<br />
v spoloãnej Európe. Ktoré sú podºa vás tie najdôleÏitej‰ie spoloãné<br />
záujmy oboch krajín v tomto priestore<br />
Jednoznaãne sme odsúdení na spoluprácu – inú ‰ancu nemáme.<br />
Na‰e ‰táty sú ãlenmi rovnak˘ch medzinárodn˘ch in‰titúcií a spoloãenstiev,<br />
predstavujú rovnakú hierarchiu hodnôt. To dáva vhodné základy<br />
na budúcu spoluprácu. Bez nej premrháme obrov<strong>sk</strong>é moÏnosti<br />
v oblasti hospodár<strong>sk</strong>eho rozvoja a modernizácie, ako aj pri snahe<br />
o zabránenie vplyvov globalizácie. Za dobré v˘chodi<strong>sk</strong>ové body povaÏujem<br />
európ<strong>sk</strong>e regionálne programy spolupráce, v rámci ktor˘ch<br />
sa dá realizovaÈ spolupráca pri rozvoji konkrétnych hospodár<strong>sk</strong>ych,<br />
sociálnych a obãian<strong>sk</strong>ych vzÈahov. Najväã‰ie moÏnosti vidím pri realizácii<br />
rozvoja kohézie mal˘ch spoloãenstiev, ão je nevyhnutné na to,<br />
aby sa v európ<strong>sk</strong>ych rozmeroch mohlo u<strong>sk</strong>utoãniÈ postupné priãlenenie<br />
a modernizácia na‰ich ‰tátov.<br />
4
N Á R O D N Á R A D A S R<br />
V podveãer 25. júna 2008 sa v historickej budove Národnej rady Sloven<strong>sk</strong>ej republiky po druh˘ raz<br />
konal slávnostn˘ ceremoniál odovzdávania Cien predsedu Národnej rady SR za rozvoj kultúry<br />
a humanitného vzdelávania. Cena vznikla z iniciatívy predsedu Národnej rady SR Pavla Pa‰ku<br />
e‰te minul˘ rok, kedy boli ocenení títo v˘znamní predstavitelia na‰ej kultúry a humanitného<br />
vzdelávania: scénograf prof. Jozef Ciller, v˘tvarn˘ umelec prof. Jozef Jankoviã, religionista,<br />
etnograf a rusista prof. PhDr. Ján Komorov<strong>sk</strong>˘, CSc., filmár a spisovateº Albert Marenãin,<br />
hudobn˘ <strong>sk</strong>ladateº Ilja Zeljenka a filozof prof. PhDr. Milan Zigo, CSc.<br />
LaudÇtiÿ prÿ<br />
„Slávny francúz<strong>sk</strong>y filozof Gilles<br />
Deleuze vyslovil znepokojenie nad<br />
t˘m, Ïe keì dvaja ºudia súÈaÏia, kto<br />
zloÏí slovo z ôsmich písmen, nad‰ené<br />
publikum je presvedãené, Ïe je<br />
svedkom kultúrneho podujatia. Nie<br />
je moÏné, aby sme preferovali<br />
celebrity, ktoré sú slávne nie preto, Ïe<br />
nieão dokázali, ale jednoducho preto,<br />
Ïe sú známe a známymi ich vyrobili<br />
médiá. NemôÏeme sa s tak˘mto<br />
stavom zmieriÈ, pretoÏe t˘m by sme<br />
akceptovali víÈazstvo banality nad<br />
múdrosÈou, povrchnosti nad hæbkou,<br />
elementárneho dôvtipu nad<br />
<strong>sk</strong>utoãn˘m vedeck˘m bádaním<br />
a umeleck˘m tvorením. Voãi tak˘mto<br />
trendom sa dá brániÈ len t˘m, Ïe<br />
namiesto t˘chto r˘chlokvasen˘ch<br />
celebrít si budeme uctievaÈ vedcov<br />
a umelcov, ktor˘ch prínos pre<br />
kultúru je nepopierateºn˘.“<br />
Z úvodného príhovoru predsedu<br />
Národnej rady SR Pavla Pa‰ku<br />
pri udeºovaní Cien za rok 2008<br />
Ako vtedy povedal predseda Národnej<br />
rady SR Pavol Pa‰ka vo svojom príhovore,<br />
podnetom na vznik Ceny predsedu Národnej<br />
rady SR za rozvoj kultúry a humanitného<br />
vzdelávania je konkrétna historická udalosÈ.<br />
Na zaãiatku leta v roku 1843 sa ªudovít ·túr<br />
a Michal Miloslav HodÏa stretli s Jozefom<br />
Miloslavom Hurbanom na jeho fare v obci<br />
Hlboké, kde sa dohodli, Ïe na základe stredosloven<strong>sk</strong>ého<br />
náreãia vytvoria spisovnú<br />
slovenãinu, ktorá umoÏní dohovoriÈ sa v‰etk˘m<br />
Slovákom bez ohºadu na to, z ktorého<br />
konca dne‰ného Sloven<strong>sk</strong>a pochádzajú.<br />
LenÏe ºud<strong>sk</strong>á komunikácia neprebieha len<br />
prostredníctvom média verbálneho, ale aj<br />
prostredníctvom in˘ch jazykov, ak˘mi sú<br />
napríklad jazyky umenia a vied. Tieto jazyky<br />
umoÏÀujú generovaÈ nové poznanie, estetické<br />
informácie rôzneho druhu a vyjadrovaÈ<br />
morálne názory. Informácie, generované<br />
a fixované v t˘chto druhotn˘ch jazykoch,<br />
tvoria ako celok kolektívnu pamäÈ národa,<br />
bez ktorej nie je moÏná jeho národná identita.<br />
A práve osobnosti, ktoré obohacujú kultúru<br />
o estetické informácie a vedecké poznatky<br />
a t˘m vlastne kultivujú nበkultúrny priestor,<br />
by mali byÈ oceÀované, aby ich prínos<br />
nezostal zabudnut˘.<br />
Kto v‰ak je <strong>sk</strong>utoãnou osobnosÈou a kto len<br />
nar˘chlo médiami stvorenou celebritou<br />
Predseda NR SR Pavol Pa‰ka si ako politik<br />
nechce osobovaÈ právo, aby z pozície svojej<br />
funkcie rozhodoval o tom, kto je a kto nie je<br />
vhodn˘m kandidátom na ocenenie. Aby sa<br />
vyhol podozreniu, Ïe v˘ber ocenen˘ch je<br />
chtiac-nechtiac motivovan˘ v prvom rade<br />
ideologicky a aÏ potom sú zohºadnené odborné<br />
a umelecké kvality, zriadil si poradn˘ orgán<br />
v podobe návrhovej komisie, ktorej ãlenmi<br />
sú: Peter Dubeck˘, generálny riaditeº<br />
Sloven<strong>sk</strong>ého filmového ústavu; Mgr. Gábor<br />
Hushegyi, Múzeum kultúry Maìarov na Sloven<strong>sk</strong>u;<br />
prof. PhDr. Miroslav Marcelli, PhD.,<br />
Filozofická fakulta Univerzity Komen<strong>sk</strong>ého;<br />
prof. Ondrej ·ulaj, rektor Vysokej ‰koly múzick˘ch<br />
umení; prof. Karol Weislechner,<br />
akad. arch., rektor Vysokej ‰koly v˘tvarn˘ch<br />
umení a autor t˘chto riadkov. Ako vidno, návrhová<br />
komisia je zostavená tak, aby ju tvorili<br />
odborníci, ktorí svojou kvalifikáciou dokáÏu<br />
pokryÈ rozsiahlu sféru umenia a humanitn˘ch<br />
vied. Návrhy, ktoré predsedovi NR<br />
SR dodala návrhová komisia, boli akceptované<br />
bezo zmeny.<br />
Udeºovanie Ceny predsedu NR SR pre<br />
rok 2008 sa odohrávalo v znamení v˘znamu<br />
<strong>sk</strong>utoãn˘ch osobností pre zdrav˘ rozvoj kultúry<br />
a humanitného vzdelania. O tom, Ïe na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u <strong>sk</strong>utoãné osobnosti máme, dokazuje<br />
rozhodovanie návrhovej komisie, ktorá<br />
musela z celej plejády osobností vybraÈ<br />
‰esÈ kandidátov, ktor˘m bola na slávnostnom<br />
ceremoniáli udelená Cena predsedu Národnej<br />
rady za rozvoj kultúry a humanitného<br />
vzdelávania pre rok 2008.<br />
O umeleckú stránku slávnostného veãera<br />
sa postaralo tak ako aj poãas prvého roãníka<br />
vynikajúce hudobné teleso, Moyzesovo<br />
kvarteto. Aj tento rok bolo predstavenie kandidátov<br />
zverené t˘m, ktorí zblízka celé roky<br />
pozorne sledovali ich umeleckú tvorbu a vedecké<br />
bádanie. Maliara doc. Rudolfa Filu<br />
predstavil prof. Ivan Csudai; etnologiãku<br />
PhDr. SoÀu Kovaãeviãovú, DrSc. PhDr. Gabriela<br />
Kiliánová, CSc.; historiãku PhDr. Katalin<br />
Vadkerti PhDr. Ivan Kamenec, DrSc.;<br />
kameramana Vincenta Rosinca Eduard Greãner,<br />
dramatika a vysoko‰kol<strong>sk</strong>ého pedagóga<br />
prof. PhDr. Karola Horáka, CSc. prof. PhDr.<br />
Vladimír ·tefko, CSc. v zastúpení prof. Ondreja<br />
·ulaja a operného sólistu Sergeja Kopãáka<br />
prof. PhDr. Miloslav Blahynka, CSc.<br />
MoÏno vyjadriÈ presvedãenie, Ïe aj tento rok<br />
zí<strong>sk</strong>ali Cenu predsedu Národnej rady Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republiky len tie osobnosti, ktoré si to<br />
legitímne zaslúÏili a Ïe práve v tom spoãíva<br />
zmysel tejto ceny.<br />
Peter Michaloviã<br />
5
S V E T F I N A N C I Í<br />
Sloven<strong>sk</strong>á konsolidaãná, a. s., (SK) bola zaloÏená v roku 1999 ako spoloãnosÈ s ohraniãenou dæÏkou<br />
existencie s cieºom vyrovnaÈ pohºadávky presunuté v rámci ozdravenia sloven<strong>sk</strong>ého bankového sektora.<br />
V roku 2005 sa presadila nová vládna koncepcia vymáhania pohºadávok verejného sektora, zaloÏená<br />
na centralizácii vymáhania prostredníctvom jednej, na tento úãel zaloÏenej, budovanej a ‰pecializovanej<br />
in‰titúcie. SK nezanikla, naopak, stala sa z nej postupne vysoko profesionálna spoloãnosÈ, orientovaná<br />
na správu a vymáhanie problémov˘ch pohºadávok verejného sektora. O tom, ako SK vyzerá v roku 2008<br />
sme sa zhovárali s Mgr. Alexandrom SAKOM, predsedom Predstavenstva a generálnym riaditeºom SK.<br />
Individuálny prístup<br />
k pohºadávkam priná‰a ‰tátu<br />
stovky miliónov korún<br />
Mgr. Alexander SAKO<br />
Od <strong>sk</strong>onãenia ‰túdia na Univerzite<br />
Komen<strong>sk</strong>ého pôsobil v súkromnom sektore.<br />
·pecializoval sa na strategické plánovanie<br />
obchodn˘ch aktivít spoloãností, v ktor˘ch<br />
pracoval ako obchodn˘ riaditeº a konateº.<br />
Ne<strong>sk</strong>ôr sa venoval tieÏ konsolidácii, správe<br />
a vymáhaniu pohºadávok. Od roku 2000<br />
pracuje v akciovej spoloãnosti Sloven<strong>sk</strong>á<br />
konsolidaãná (SK) a okrem iného<br />
pripravoval anal˘zu a spolupodieºal sa na<br />
príprave a implementácii stratégie predaja<br />
Po‰tovej banky. V júli 2006 sa stal<br />
predsedom Predstavenstva a generálnym<br />
riaditeºom Sloven<strong>sk</strong>ej konsolidaãnej.<br />
Generálnym riaditeºom a predsedom Predstavenstva<br />
Sloven<strong>sk</strong>ej konsolidaãnej ste dva<br />
roky. Ale aj pred t˘m ste pracovali v SK, nie<br />
ste teda ãlovekom zvonku a viete porovnávaÈ.<br />
V ãom sa SK v roku 2008 lí‰i od tej istej in-<br />
‰titúcie v roku 2006<br />
Zaãnem asi známou, ale predsa potrebnou informáciou.<br />
SK je nástrojom ‰tátu na správu a<br />
vymáhanie pohºadávok verejného sektora. Jej<br />
100% akcionárom je Ministerstvo financií SR.<br />
Zmeny, ktor˘mi SK so súãasn˘m predstavenstvom<br />
pre‰la, sa dajú rozdeliÈ na tie, ktoré zjednodu‰ili<br />
a zefektívnili prácu samotnej SK a tie,<br />
ktoré sa prejavujú v jej hospodár<strong>sk</strong>om v˘sledku<br />
na strane v˘nosov.<br />
Medzi prvé patrí nov˘ spôsob vedenia spoloãnosti.<br />
Tento manaÏment sa snaÏí rozhodovanie<br />
delegovaÈ i na niωie úrovne, na riaditeºov,<br />
ktorí majú väã‰ie právomoci i zodpovednosti.<br />
Samozrejme, na predstavenstve di<strong>sk</strong>utujeme a<br />
rozhodnutie je kolektívne. âlenovia predstavenstva<br />
majú bohaté profesionálne <strong>sk</strong>úsenosti<br />
so správou a vymáhaním pohºadávok, takÏe<br />
máme úplne jasnú predstavu o kaÏdom návrhu,<br />
ktor˘ je predloÏen˘. T˘m sa veºmi zefektívnil<br />
proces rozhodovania.<br />
Potvrdilo sa, Ïe pozitívny vplyv na efektivitu<br />
SK malo aj zru‰enie samostatného právneho<br />
odboru a sústredenie právnikov a správcov pohºadávok<br />
v rámci spoloãného odboru správy<br />
pohºadávok. Jedni i druhí sú teraz priamo v<br />
kontakte s pohºadávkami a v˘kon je omnoho<br />
pruÏnej‰í.<br />
Oproti minulosti sa v˘razne zmenila ‰truktúra<br />
príjmov SK. Predt˘m mala hlavné príjmy z<br />
predaja pohºadávok. Boli to najmä balíkové<br />
predaje, ktor˘mi sa predo‰lé vedenia snaÏili<br />
vysporiadaÈ portfólio SK ão najr˘chlej‰ie, ãasto<br />
na úkor efektivity. Je pravda, Ïe tieto formy<br />
predajov vyÏadovala aj Svetová banka, ktorá sa<br />
na ozdravení ná‰ho bankového sektora podie-<br />
ºala, predaje sa v‰ak ani neporovnávali s alternatívnymi<br />
spôsobmi vysporiadavania pohºadávok,<br />
napr. s individuálnym predajom. Pri mizivom<br />
poãte pohºadávok, ktoré SK môÏe e‰te odplatne<br />
postúpiÈ súkromnému sektoru, vyuÏíva<br />
práve individuálny predaj. Ukazuje sa, Ïe je to<br />
oveºa efektívnej‰í spôsob vysporiadania pohºadávok.<br />
S individuálnym predajom je síce viac<br />
práce, ale v˘nos je vy‰‰í.<br />
Nové vedenie SK muselo vytvoriÈ celkom<br />
novú koncepciu vymáhania pohºadávok, ktoré<br />
uÏ boli prevzaté od spoloãnosti Veriteº na základe<br />
rozhodnutia predchádzajúcej vlády. I‰lo o 637<br />
855 pohºadávok v obstarávacej cene 1,- Sk za<br />
pohºadávku. My sme zmenili postupy pri vymáhaní<br />
t˘chto pohºadávok. KaÏdá pohºadávka bola<br />
individuálne posúdená a zaradená podºa stupÀa<br />
vymoÏiteºnosti do príslu‰nej úrovne. Úrovní je<br />
niekoºko, od pohºadávok, kde okrem zmluvy pri<br />
prevzatí neexistovala Ïiadna dokumentáciu, aÏ<br />
po úroveÀ, kde je dokumentácia úplná a uplat-<br />
Àujeme si pohºadávky najmä v exekúciách. Vytvorili<br />
sme call centrum, komunikujeme s<br />
dlÏníkmi a uzatvárame splátkové kalendáre.<br />
Pracujeme dokonca aj s odpísan˘mi pohºadávkami<br />
Táto zmena prístupu k rie‰eniu pohºadávok<br />
prevzat˘ch z Veriteºa vypl˘vajúca z novej<br />
koncepcie doteraz priniesla v˘nos vo v˘‰ke cca<br />
250 mil. korún.<br />
Minul˘ rok dosiahla SK mimoriadne dobr˘<br />
hospodár<strong>sk</strong>y v˘sledok. Podstatnou mierou<br />
sa na Àom podpísalo to, Ïe prestala byÈ akcionárom<br />
Po‰tovej banky. Tento rok bude z<br />
hºadi<strong>sk</strong>a hospodár<strong>sk</strong>eho v˘sledku uÏ „iba“<br />
rokom ‰tandardn˘m. âo sa dá povaÏovaÈ za<br />
‰tandard pri správe a vymáhaní pohºadávok<br />
verejného sektora<br />
Rok 2007 bol pre SK naozaj v˘nimoãn˘.<br />
Jednak preto, Ïe sa SK podarilo naplniÈ svoj<br />
dlhodob˘ cieº vystúpiÈ z akcionár<strong>sk</strong>ej ‰truktúry<br />
Po‰tovej banky, na ktorom pracovala ‰esÈ rokov,<br />
jednak preto, Ïe svoj podiel v banke zhodnotila<br />
sumou 1,3 miliardy korún. Dôvodov, preão<br />
SK prestala byÈ akcionárom PB, je niekoºko.<br />
NajdôleÏitej‰í je ten, Ïe SK má ako strategick˘<br />
cieº svojho podnikania správu a vymáhanie pohºadávok<br />
verejného sektora. Nebola zaloÏená a<br />
ani kompetenãne uspôsobená na zhodnocovanie<br />
svojich investícií ako akcionár banky. Vysporiadanie<br />
svojej majetkovej úãasti v PB plánovala<br />
SK od roku 2001. UÏ vtedy o tom rokovala<br />
so svojim 100% akcionárom, MF SR. Zí<strong>sk</strong>ala<br />
jeho súhlas a podporu. Strategick˘ cieº vo<br />
vzÈahu k PB bol pravidelne zapracovávan˘ do<br />
roãn˘ch plánov SK. Cel˘ proces bol pod dohºadom<br />
MF SR a aktívne doÀ vstupovala NBS vydávaním<br />
zákonom predpísan˘ch súhlasov a povolení.<br />
37 % ãistej hodnoty banky zaokrúhlen˘m<br />
na stovky miliónov korún smerom nahor<br />
zodpovedala suma 1,3 mld. Sk, ktorú SK za svoj<br />
podiel zí<strong>sk</strong>ala.<br />
Ani rok 2008 nepovaÏujem za ‰tandardn˘.<br />
Kºúãovou otázkou tohto roku je vysporiadanie<br />
opravnej poloÏky na majetok Konsolidaãnej<br />
6
S V E T F I N A N C I Í<br />
banky, to je zásadná vec pre hospodárenie SK<br />
do budúcnosti. Keì v roku 2002 SK prevzala<br />
Konsolidaãnú banku, vznikla jej povinnosÈ 15<br />
rokov odpisovaÈ do nákladov opravnú poloÏku<br />
na nadobudnut˘ majetok (768,3 mil. Sk roãne).<br />
To spôsobuje, Ïe pri „‰tandardnom hospodárení“<br />
je negatívny vplyv opravnej poloÏky vy‰‰í<br />
ako je zi<strong>sk</strong> z obchodnej ãinnosti a SK, by vykazovala<br />
za celé 15-roãné obdobie úãtovnú<br />
stratu. Podstatné pre hospodárenie SK je vysporiadaÈ<br />
sa v maximálnej moÏnej miere s opravnou<br />
poloÏkou v roku 2008, ão nám umoÏní<br />
práve ãasÈ príjmu z Po‰tovej banky. SK vyká-<br />
Ïe v roku 2008 stratu z hospodárenia 6,6 mld.<br />
Sk, ale na jej vysporiadanie má po roku 2007<br />
vytvoren˘ dostatoãn˘ rezervn˘ fond. V ìal‰ích<br />
rokoch bude hospodár<strong>sk</strong>y v˘sledok ovplyvÀovan˘<br />
len v˘sledkami zo spravovania zveren˘ch<br />
pohºadávok. Od roku 2009 nám to umoÏní vyrovnané<br />
hospodárenie.<br />
âlenovia predstavenstva Sloven<strong>sk</strong>ej konsolidaãnej, a.s. (zºava): Mgr. Alexander Sako, JUDr. Maro‰ Kar‰Àák, JUDr. Roman OÏvold<br />
Zo „zbernej nádoby“, ktorá vznikla preto,<br />
aby do nej ‰tát presunul nedobytné pohºadávky<br />
bánk pred ich privatizáciou, sa SK zmenila<br />
na vysoko profesionálnu in‰titúciu s jasnou<br />
stratégiou na ìal‰ie roky. Nebolo by pre<br />
‰tát najv˘hodnej‰ie, keby ste vymáhali v‰etky<br />
pohºadávky Aké sú v˘hody takejto koncentrácie<br />
pohºadávok v jednom subjekte<br />
Pôvodn˘ zámer bol, Ïe SK po vysporiadaní<br />
pohºadávok z re‰trukturalizovan˘ch bánk ukonãí<br />
svoju ãinnosÈ. MF SR zhodnotilo v˘sledky<br />
SK a navrhlo vyuÏiÈ jej potenciál aj v budúcnosti.<br />
Hlavn˘ predmet jej ìal‰ej ãinnosti sa zmenil<br />
na vymáhanie klasifikovan˘ch pohºadávok evidovan˘ch<br />
v sektore verejnej správy. Vláda SR<br />
návrh akceptovala a uloÏila príslu‰n˘m ministrom,<br />
aby zabezpeãili postupovanie pohºadávok,<br />
ktoré vznikli v ich sektoroch, do SK.<br />
K˘m pri správe bankov˘ch pohºadávok bolo<br />
snahou SK ich ur˘chlené odplatné postúpenie<br />
na tretie osoby, pri správe daÀov˘ch a coln˘ch<br />
pohºadávok zákon umoÏÀuje ich postúpenie iba<br />
tretím stranám, v ktor˘ch má ‰tát 100% vlastnícky<br />
podiel. Z toho vypl˘va, Ïe SK má za úlohu<br />
u pohºadávok, ktoré doteraz prevzala z Da-<br />
Àového a Colného riaditeºstva, ich vymáhanie<br />
od dlÏníkov aÏ po realizáciu odpisu nedobytného<br />
zvy‰ku pohºadávky.<br />
SK má tím, ktor˘ dokáÏe s profesionálnou odbornosÈou<br />
vymáhaÈ akékoºvek pohºadávky. Je<br />
vybavená funkãn˘m softvérom, vybudovan˘m<br />
na reálnej správe a vymáhaní pohºadávok, ktor˘<br />
v maximálnej miere systematicky zhromaÏìuje<br />
informácie o jednotliv˘ch pohºadávkach a<br />
dlÏníkoch. SK môÏe nielen obhospodarovaÈ<br />
klasifikované pohºadávky, ktoré uÏ má vo svojom<br />
portfóliu, ale je pripravená prevziaÈ, spravovaÈ<br />
a vymáhaÈ pohºadávky z celého sektora<br />
verejnej správy.<br />
ZdruÏenie pohºadávok sektora verejnej správy<br />
má siln˘ synergick˘ efekt. Skráti sa obdobie<br />
vymáhania, zníÏi sa zaÈaÏenosÈ informaãn˘ch<br />
systémov, priame náklady, ako aj poÏiadavky na<br />
personálne a technické vybavenie. Nezanedbateºnou<br />
v˘hodou je, Ïe SK vystupuje vo väã-<br />
‰ine prípadov ako konkurzn˘ veriteº z titulu<br />
bankov˘ch pohºadávok, takÏe prebiehajúce konkurzné<br />
konania dlh‰í ãas monitoruje a disponuje<br />
podrobn˘mi informáciami. Neustála aktívna<br />
komunikácia so správcami konkurzn˘ch podstát,<br />
monitorovanie a prehodnocovanie ich ãinnosti<br />
spôsobuje tlak na transparentnosÈ priebehu<br />
konkurzu, ão <strong>sk</strong>racuje dæÏku konania a ur˘chºuje<br />
inkaso. V neposlednej miere je SK dostatoãne<br />
odborne a personálne vybavená na vedenie<br />
súdnych konaní.<br />
V rámci sektora verejnej správy je v‰eobecná<br />
neochota väã‰iny in‰titúcií stotoÏniÈ sa s<br />
ideou jedného správcu delikventn˘ch pohºadávok<br />
za cel˘ sektor. Je to zapríãinené ortodoxn˘m<br />
myslením riadiacich zamestnancov t˘chto in‰titúcií,<br />
ktorí sú zvyknutí na ‰tandardn˘ model organizaãnej<br />
‰truktúry rozpoãtov˘ch organizácií,<br />
kde si organizácia zabezpeãuje v rámci svojej<br />
organizaãnej ‰truktúry v‰etky ãinnosti.<br />
ZdruÏenie pohºadávok verejného sektora prispeje<br />
tieÏ k naplneniu zámeru zníÏiÈ poãet zamestnancov<br />
verejnej správy. Nedôvera existovala<br />
spoãiatku aj na DaÀovom riaditeºstve, ktoré<br />
zaãalo vyuÏívaÈ sluÏby SK ako prvé. V súãasnosti,<br />
po ‰tvorroãnej spolupráci, sa situácia<br />
zmenila. DaÀové riaditeºstvo samo iniciovalo<br />
ìal‰í presun svojich pohºadávok do SK.<br />
S in‰titúciami patriacimi do rezortu MF SR<br />
ste sa dohodli. Rokovali ste aj s ministerstvom<br />
vnútra. Aká je perspektíva, Ïe SK prevezme<br />
pohºadávky Policajného zboru, prípadne<br />
sa dohodne aj s in‰titúciami spadajúcimi<br />
pod iné rezorty<br />
Rokovania so zástupcami Ministerstva vnútra<br />
SR sa zaãali minul˘ rok. Záujem o prevod pohºadávok<br />
‰tátu v správe ministerstva bol obojstrann˘,<br />
najmä u pohºadávok na základe pokút<br />
uloÏen˘ch Policajn˘m zborom SR. Obe strany<br />
sa zhodli na tom, Ïe platná legislatíva neumoÏ-<br />
Àovala postúpenie t˘chto pohºadávok na SK.<br />
Preto Ministerstvo vnútra SR v rámci prípravy<br />
nového zákona o premávke na pozemn˘ch komunikáciách<br />
navrhlo tieÏ zmenu zákona o priestupkoch.<br />
Prezident republiky zákon vrátil Národnej<br />
rade, ale je predpoklad, Ïe po jeho opätovnom<br />
schválení bude môcÈ Ministerstvo vnútra<br />
SR postupovaÈ pohºadávky z uloÏen˘ch pokút<br />
na SK. Na postupovanie ìal‰ích pohºadávok<br />
spravovan˘ch Ministerstvom vnútra SR a takisto<br />
na postupovanie pohºadávok ‰tátu v správe<br />
in˘ch ministerstiev, ústredn˘ch orgánov ‰tátnej<br />
správy, rozpoãtov˘ch a príspevkov˘ch organizácii<br />
‰tátu, je potrebná zmena zákona ã.<br />
278/1993 Z. z. o správe majetku ‰tátu.<br />
Naznaãili ste, Ïe lep‰iemu a jednoduch‰iemu<br />
vymáhaniu pohºadávok verejnej správy bráni<br />
aj existujúca legislatíva. Kºúãovú rolu pri<br />
jej zmene hrá Národná rada. âo by nová<br />
právna úprava mala zmeniÈ<br />
Spôsobu rie‰enia pohºadávok z celého sektora<br />
verejnej správy sa vláda SR venovala svojimi<br />
uzneseniami zo 7. septembra 2005 a 6. decembra<br />
2006. V nov‰om zo spomínan˘ch uznesení<br />
sa uvaÏuje s legislatívnymi zmenami, ktoré<br />
umoÏnia v roku 2008 zaãaÈ s postupovaním<br />
pohºadávok voãi dlÏníkom v konkurze a likvidácii<br />
do SK od vybran˘ch in‰titúcií verejnej<br />
správy.<br />
MoÏnosÈ postúpenia pohºadávok po urãitej lehote<br />
splatnosti, a nielen v konkurze a likvidácii,<br />
je jednoznaãne podmienená zmenami legislatívy.<br />
V prípade pohºadávok ‰tátu je potrebná<br />
najmä zmena zákona ã. 278/1993 Z. z. o správe<br />
majetku ‰tátu. Keby tento zákon jednoznaãne<br />
stanovil, Ïe pohºadávky môÏu prechádzaÈ<br />
na spoloãnosÈ so 100% úãasÈou ‰tátu a zru‰il by<br />
t˘m parciálne pravidlá alebo <strong>sk</strong>ôr prekáÏky na<br />
strane jednotliv˘ch rezortov, uvoºnilo by sa postupovanie<br />
pohºadávok na SK. V prípade, Ïe by<br />
niektoré ministerstvo malo záujem k nám pohºadávky<br />
presunúÈ, na základe tohto zákona by to<br />
mohlo urobiÈ. âi by k tomu do‰lo, záleÏalo by<br />
na obojstrannej vôli a dohode, ale vytvoril by<br />
sa pre to aspoÀ priestor.<br />
V júli sa najmä v médiách preberal predaj<br />
pohºadávok Sociálnej poisÈovne súkromn˘m<br />
firmám. UÏ v roku 2005 sa pritom uvaÏovalo<br />
o presune pohºadávok Sociálnej poisÈovne<br />
za zhruba 60 mld. korún na SK. Preão sa presun<br />
nezrealizoval<br />
Uznesenie vlády zo 6. decembra 2006 okrem<br />
iného uloÏilo Ministrom práce, sociálnych vecí<br />
a rodiny a financií, aby zabezpeãili trvalé postupovanie<br />
pohºadávok Sociálnej poisÈovne voãi<br />
dlÏníkom v konkurze a v likvidácii na SK. 1. januára<br />
2008 nadobudol úãinnosÈ zákon ã.<br />
555/2007 Z. z. o sociálnom poistení, ktor˘<br />
umoÏÀuje postúpenie spomínan˘ch pohºadávok<br />
Sociálnej poisÈovne na SK. V zmysle schválen˘ch<br />
legislatívnych zmien bola v máji 2008<br />
uzavretá Zmluva o postúpení pohºadávok, na základe<br />
ktorej Sociálna poisÈovÀa postúpila SK 1<br />
648 pohºadávok voãi 1 648 dlÏníkom v nominálnej<br />
hodnote vy‰e 15,3 mld. korún. Treba<br />
v‰ak zdôrazniÈ, Ïe ide len o pohºadávky voãi<br />
dlÏníkom v konkurze a likvidácii.<br />
O tom, aké pohºadávky Sociálna poisÈovÀa<br />
zaradila do predaja, SK nemá informácie. SK by<br />
vìaka svojmu personálnemu a technickému vybaveniu<br />
bola schopná vymáhaÈ v‰etky pohºadávky<br />
po urãitej lehote splatnosti. Na to sú v‰ak potrebné<br />
legislatívne zmeny, ktoré by postupovanie<br />
tak˘chto pohºadávok umoÏnili a tieÏ vôºa príslu‰n˘ch<br />
rezortov dohodnúÈ sa s SK na takomto<br />
rie‰ení svojich pohºadávok.<br />
7
M I N I S T E R S T V O P Ô D O H O S P O D Á R S T V A<br />
S R<br />
Ako predseda ZdruÏenia agropodnikateºov, druÏstva Dvory nad Îitavou a dlhoroãn˘ tieÀov˘<br />
minister ªS-HZDS je v poºnohospodár<strong>sk</strong>ych kruhoch vysoko re‰pektovan˘m expertom.<br />
ZdruÏenie agropodnikateºov sa pod jeho vedením stalo viacnásobn˘m víÈazom súÈaÏe agromanaÏérov<br />
Top Agro Sloven<strong>sk</strong>o. Ako dlhoroãného poºnohospodára ho podºa vlastn˘ch slov mrzí, Ïe v oãiach ºudí sú<br />
roºníci len poÏieraãmi ‰tátnych peÀazí. Podºa neho ºudia na vidieku pracujú poãas víkendov, sviatkov,<br />
nepoznajú voºné dni. Vidiek nie je len o tvorbe hrubého domáceho produktu, je aj o kvalite Ïivota.<br />
A tomu by sa chcel ako nov˘ ‰éf agrorezortu venovaÈ. S ministrom pôdohospodárstva SR<br />
Stanislavom BECÍKOM sa zhovárala Izabela Nagyová.<br />
Nep˘tam dotácie,<br />
ale nenávratnú pôÏiãku<br />
na revitalizáciu vidieka<br />
V poºnohospodár<strong>sk</strong>ych kruhoch ste uznávan˘m<br />
odborníkom. Ak˘ je vበpohºad na súãasn˘<br />
stav sloven<strong>sk</strong>ého poºnohospodárstva<br />
KeìÏe sa stále <strong>sk</strong>ôr cítim viac pôdohospodárom<br />
neÏ ministrom, podºa môjho názoru<br />
aktívneho roºníka je momentálna situácia v<br />
tomto odvetví jednoducho katastrofálna. Hovorí<br />
sa, Ïe ‰tát, ktor˘ nevychová svoj národ,<br />
prestáva byÈ vlasÈou. Poãas posledn˘ch ôsmich<br />
aÏ deviatich rokov ma táto krásna veta privádzala<br />
do zúfalstva. PretoÏe to, ão sa tu robilo,<br />
by som prirovnal k ekonomickej genocíde vidieka<br />
a pôdohospodárstva. Merateºnou hodnotou<br />
môjho pohºadu je súãasné pasívne obchodné<br />
saldo bilancie s agrokomoditami vy‰e<br />
24 mld. korún. Potraviny sme predt˘m doma<br />
vyrábali, zhodnocovali formou zdrav˘ch potravín.<br />
Dnes ich za drahé peniaze dováÏame.<br />
âasto ide o potraviny niωej kvality. Na druhej<br />
strane, nie kaÏd˘ obãan si môÏe dovoliÈ kupovaÈ<br />
potraviny vy‰‰ej kvality.<br />
Je známe, Ïe na zdravotníctvo dávame viac<br />
peÀazí, neÏ do poºnohospodárstva.<br />
Ale predsa predchádzajme civilizaãn˘m<br />
chorobám zdrav˘mi potravinami. Konzumujme<br />
viac mäsa a mäsov˘ch v˘robkov, ktoré si<br />
vyprodukujeme doma, a v ktor˘ch nebudú<br />
nahrádzaÈ základné suroviny rôzne umelé ingrediencie.<br />
Konzumujme viac kvalitného mlieka<br />
s mlieãnymi kultúrami namiesto mlieka a<br />
mlieãnych v˘robkov, ktor˘ch trvanlivosÈ je<br />
tri t˘Ïdne a viac. Dostávame tak do seba kvantum<br />
chémie. ÚroveÀ stravovania sa prejaví aj<br />
na zdraví obyvateºstva. Zo <strong>sk</strong>úsenosti roºníka<br />
viem, Ïe keì som choval hospodár<strong>sk</strong>e zvieratá<br />
a nevybilancoval som im k⁄mnu dávku, tak<br />
ich zdravotn˘ stav sa zhor‰oval. A jeho cena<br />
prostredníctvom lieku je päÈnásobne drah‰ia<br />
ako cez v˘Ïivu.<br />
Domnievam sa, Ïe pôdohospodárstvo je dôleÏité<br />
vidieÈ ako odvetvie, ktoré svojou v˘konnosÈou<br />
vie zabezpeãiÈ dostatok potravín. A to<br />
v prípade, keby sme z na‰ej dediny neboli<br />
vyhnali agrokomodity – od rastlinnej a Ïivoãí‰nej<br />
v˘roby cez ovocinárstvo, zeleninárstvo,<br />
8
M I N I S T E R S T V O P Ô D O H O S P O D Á R S T V A<br />
S R<br />
vinohradníctvo, chov hovädzieho dobytka i<br />
oviec po produkciu mlieka, a ìal‰ích ãinností<br />
v oblasti lesníctva. Dopadli sme tak, lebo<br />
sme si povedali, Ïe v‰ade budú priemyselné<br />
parky. Bolo mylné oãakávaÈ, Ïe ten kto venoval<br />
svoj ãas a priestor napríklad Ïivoãí‰nej v˘robe,<br />
pôjde do priemyselného parku. Nestalo<br />
sa tak, dnes je na úrade práce. KeìÏe u nás je<br />
pasívna obchodná bilancia, v in˘ch ‰tátoch<br />
musí byÈ aktívna. A to vìaka podpore ‰tátu do<br />
odvetvia. Mojou povinnosÈou bude postupne<br />
dorovnaÈ platby, ktoré podºa kodan<strong>sk</strong>ého summitu<br />
moÏno daÈ farmárom. Aj sloven<strong>sk</strong>í pôdohospodári<br />
budú musieÈ budovaÈ viac svoju<br />
stavov<strong>sk</strong>ú ãesÈ, budú to musieÈ byÈ <strong>sk</strong>utoãní<br />
roºníci. Rozdiel medzi poº<strong>sk</strong>˘m a sloven<strong>sk</strong>˘m<br />
farmárom je v tom, Ïe poº<strong>sk</strong>˘ farmár rozm˘‰-<br />
ºa na farme, v ma‰tali, pri dobytku. U nás rozm˘‰ºa<br />
v administratíve, ktorá je veºakrát veºmi<br />
vzdialená od miesta, kde sa vyrába. Ak na‰i<br />
roºníci volajú po dorovnaní, po revitalizácii vidieka,<br />
aj oni budú musieÈ urobiÈ kus roboty. Pasívne<br />
obchodné saldo merateºné v miliardách<br />
chceme zníÏiÈ aspoÀ o polovicu, pritom bilancia<br />
celkového obchodného salda je 21 mld. korún<br />
mínus, keì odpoãítame 24 mld. korún. Sloven<strong>sk</strong>o<br />
by malo aktívne obchodné saldo.<br />
Hovorili ste, Ïe ako dlhoroãného poºnohospodára<br />
vás mrzí, Ïe v oãiach ºudí sú roºníci<br />
len poÏieraãmi ‰tátnych peÀazí. Ako chcete<br />
pozdvihnúÈ postavenie roºníka v spoloãnosti<br />
a zmeniÈ pohºad verejnosti na túto<br />
profesiu<br />
Poºnohospodárstvo je ako fabrika. Ak<br />
chcem, aby vyrábala, musím ju postaviÈ a nakúpiÈ<br />
technológie. Nep˘tam dotácie, ale nenávratnú<br />
pôÏiãku vo forme dotácií, tak ako je to<br />
v celej EÚ. V prvom rade v európ<strong>sk</strong>ej 15, ale<br />
aj v okolit˘ch ‰tátoch. Potenciál moÏností je<br />
neúmerne vysok˘. Napríklad v roku 2000 sme<br />
robili zeleninu na 45-tisíc hektároch. V sezónnom<br />
období to znamená – ão hektár zeleniny,<br />
to traja ºudia. Dnes je zelenina na necel˘ch 9<br />
000 hektároch. ëalej sme obrábali 16 500<br />
hektárov ovocn˘ch sadov, dnes je z toho intenzívnych<br />
len 5 000 hektárov. âo hektár<br />
ovocného sadu, to celoroãne dvaja pracovníci.<br />
Máme najosídlenej‰í vidiek z celej Európy,<br />
sme treÈou najlesnatej‰ou krajinou. Európ<strong>sk</strong>a<br />
únia nám schválila kvótu vy‰e 22 800<br />
hektárov vinohradov. Dnes ich máme 17 000<br />
ha, z toho rodiacich je 9 000 ha. Musíme v‰ak<br />
plniÈ v˘nos EÚ, podºa ktorého sa do roku<br />
2011 zastavuje v˘sadba vinohradov, lebo je<br />
nadprodukcia vína. A do 15. septembra podávame<br />
ÏiadosÈ, aby sme desaÈ percent z existujúcich<br />
vinohradov zlikvidovali. Pritom spotrebu<br />
na obyvateºa máme 11,5 litra hroznového<br />
vína, spolu s vínami ovocn˘mi je to o dva litre<br />
viac. A to je tak – ak nieão nemáte, musíte<br />
si to kúpiÈ, ste v rukách obchodníka, ktor˘ rozhoduje<br />
o cene, ste jeho vazal. Zlikvidovali<br />
sme to, ão sme mali, nenadviazali sme na<br />
kontinuitu pretransformovaného poºnohospodárstva.<br />
A dnes, keì ho chceme renovovaÈ, je<br />
to ako so zastavenou fabrikou, ktorú chcete<br />
znova rozbehnúÈ. Stojí to ìaleko viac.<br />
S ak˘mi predsavzatiami ste nastúpili do<br />
funkcie ministra pôdohospodárstva SR<br />
Na‰ím cieºom je, aby sme navrátili moÏnosti,<br />
ktoré vidiek po<strong>sk</strong>ytuje. Na na‰ej pôde dokáÏeme<br />
vypestovaÈ v‰etko, aÏ po juÏné ovocie.<br />
Ale na druhej strane, roºníka sme vyhnali<br />
z vidieka, podkapitalizovali toto odvetvie a<br />
ºuìom podsunuli informácie, Ïe v‰etkého je<br />
prebytok a v‰etko vieme doviezÈ. Tak sa dnes<br />
roãne ochudobÀujeme o 24 mld. korún. Tieto<br />
peniaze musíme vrátiÈ do na‰ich chovov. Mali<br />
sme krásne privátne chovy na produkciu odstavãiat<br />
v okresoch Galanta, Dunaj<strong>sk</strong>á Streda,<br />
Komárno. Putovali do severn˘ch okresov na<br />
dok⁄menie. Dnes sa táto surovina dováÏa, pretoÏe<br />
sa povedalo, Ïe jej je prebytok.<br />
Ktoré problémy rezortu povaÏujete za najváÏnej‰ie<br />
Do minister<strong>sk</strong>ého kresla som zasadol nie<br />
ako politik, ale ako roºník, pôdohospodár, ktor˘<br />
sa na to pozerá triezvymi oãami. A po urãitom<br />
ãase odtiaºto odídem. Najne<strong>sk</strong>ôr na konci<br />
volebného obdobia. Dva roky sú naozaj<br />
krátke obdobie na to, aby sa dali urobiÈ zázraky.<br />
Druhá vec je chcieÈ a maÈ na prácu vytvorené<br />
podmienky. Funkciu som neprijal pre<br />
prestíÏ mojej osoby, ale preto, Ïe vidiek potrebuje,<br />
aby niekto zaãal hovoriÈ jeho ústami.<br />
Chcem sa usilovaÈ o revitalizáciu odvetvia.<br />
Máme moÏnosti ako vpl˘vaÈ na obchodné re-<br />
Èazce, ktoré si urãujú ceny formou zv˘‰enia<br />
prísnych hygienick˘ch opatrení na niektoré<br />
globalizované v˘robky, prostredníctvom<br />
miestnych alebo krajov˘ch ‰pecialít, alebo Ïe<br />
sa obchod vo väã‰ej miere spustí aj cez trÏnice.<br />
Tam by sa spotrebiteºovi ponúkal vlastn˘<br />
produkt priamo z v˘roby, vinice ãi sadu, alebo<br />
ma‰tale do 12 hodín. Bude kvalitnej‰í, lacnej‰í.<br />
U obãana vzbudí záujem o tieto v˘robky,<br />
t˘m vyvolá tlak aj na obchodné reÈazce.<br />
Napríklad v Slovin<strong>sk</strong>u to takto beÏí v kaÏdej<br />
dedine.<br />
V porovnaní s minul˘m rokom cena potravinár<strong>sk</strong>ej<br />
p‰enice hlboko klesla. Múka je<br />
vstupné médium pre pekáren<strong>sk</strong>é v˘robky. NemôÏem<br />
ovplyvniÈ cenu obchodného reÈazca. Je<br />
na v‰etk˘ch, ktorí sú v tom reÈazci, prvov˘robcom<br />
poãnúc aÏ po obchod, aby zváÏili cenu<br />
toho v˘robku. Vlani mali poºnohospodári ove-<br />
ºa vy‰‰ie ceny, ako tento rok. Hneì na to reagovali<br />
dodávatelia vstupov – pesticídov, priemyseln˘ch<br />
osív – a v˘razne zdvihli ceny. Bolo<br />
by teraz na mieste, keby aj títo dodávatelia<br />
vstupov reagovali rovnako intenzívne a so<br />
zv˘‰en˘mi cenami i‰li dole. Ale aj poºnohospodári<br />
by mali reagovaÈ, keìÏe sa p‰enice urodilo<br />
viac. Je tu totiÏ veºa k⁄mneho obilia. Prvov˘robcovia<br />
by sa mali ur˘chlene predzásobiÈ<br />
odstavãatami. Obilie zhodnotiÈ ão najlep-<br />
‰ie ako medziprodukt vo forme bravãového<br />
mäsa. Tak to robia farmári v Poº<strong>sk</strong>u a v Maìar<strong>sk</strong>u.<br />
Podºa v˘sledkov posledného rokovania Koaliãnej<br />
rady by agrosektor mal dostaÈ pridané<br />
v budúcoroãnom rozpoãte. âaká vás rokovanie<br />
s ministrom financií. Aké presvedãovacie<br />
argumenty máte pre neho pripravené<br />
Chcem nenávratnú pôÏiãku vo forme dotácií,<br />
aby som z koruny, ktorá sa do agrosektora<br />
dostane, vrátil tri koruny vo forme zníÏeného<br />
pasívneho obchodného salda agrokomodít.<br />
Je to moje nekompromisné stanovi<strong>sk</strong>o. Ale aj<br />
vo vlastn˘ch radoch budem presadzovaÈ, aby<br />
sa kaÏdá rozumne vloÏená koruna vrátila cez<br />
produkty, ktoré dováÏame.<br />
Na ak˘ch zásadách chcete postaviÈ medzirezortnú<br />
spoluprácu<br />
Úzko spolupracujeme s rezortmi Ïivotného<br />
prostredia, dopravy, a vnútra. Pokladám za<br />
ne‰Èastie schválenie nového zákona o cestnej<br />
premávke, ktor˘ vyluãuje poºnohospodár<strong>sk</strong>e<br />
stroje z verejn˘ch komunikácií. Po nástupe do<br />
funkcie jeden z mojich prv˘ch úspechov bolo,<br />
Ïe som presvedãil ministra vnútra SR Roberta<br />
KaliÀáka o tom, Ïe nie je vhodné nás z<br />
cestnej premávky vylúãiÈ. Napokon sme sa dohodli,,<br />
Ïe na‰i pracovníci na úrovni generálnej<br />
riaditeºky sekcie poºnohospodárstva a viceprezidenta<br />
rezortu vnútra vypracujú dodatoãné<br />
pravidlá. Podºa nich kaÏd˘ podnikateº<strong>sk</strong>˘<br />
subjekt v pôdohospodárstve si presne vy-<br />
‰pecifikuje poºnohospodár<strong>sk</strong>e stroje, ktoré dostanú<br />
na 12 mesiacov v˘nimku. Tá sa bude daÈ<br />
obnoviÈ. Tieto stroje budú môcÈ teda vyuÏívaÈ<br />
verejné komunikácie, z ktor˘ch ich pôvodne<br />
tento právny predpis vytlaãil. Na druhej strane<br />
si aj poºnohospodári musia uvedomiÈ, Ïe ich<br />
dopravné prostriedky musia zodpovedaÈ technickému<br />
stavu, ktor˘ si cestná premávka na verejn˘ch<br />
komunikáciách vyÏaduje.<br />
Svetoví lídri varujú pred hroziacou potravinovou<br />
krízou. Ak˘ by mohla maÈ podºa<br />
vás dopad na SR<br />
Vo vzÈahu k vidieku a k pôdohospodárstvu<br />
vôbec ekonómovia myslenie obãanov SR dosÈ<br />
nielen formovali, ale aj zdeformovali. Zoberme<br />
si otázku ropy. Kam to dospelo. Tam sme<br />
závislí, nemáme ropné polia, aby sme si mohli<br />
urãovaÈ ceny. Na‰a pôda má väã‰iu hodnotu<br />
ako pôda v Kuvajte. Vieme na nej pre obãana<br />
dopestovaÈ v‰etky bezpeãné potravinové<br />
produkty. Nebudeme sa nikdy musieÈ báÈ a nikdy<br />
nebudeme odkázaní na to, Ïe budeme musieÈ<br />
potraviny dováÏaÈ za svetové ceny. Vyrábali<br />
sme dve miliardy litrov mlieka roãne.<br />
Dnes sme jediní v Európe, ktorí neplníme<br />
kvótu. Stavy hovädzieho dobytka klesli v posledn˘ch<br />
‰iestich rokoch zo 450-tisíc na 215-<br />
tisíc kusov. Vieme vyrobiÈ dostatok bravãového<br />
mäsa, vyváÏaÈ túto komoditu, ktorú dnes od<br />
nás p˘ta v˘chodn˘ sused. Samozrejme, viaÏu<br />
nás rôzne záväzky vypl˘vajúce napríklad z<br />
ãlenstva v EÚ. Musíme sa prispôsobiÈ harmonizácii<br />
noriem ãi uÏ v rámci Európ<strong>sk</strong>eho spoloãenstva<br />
alebo Svetovej obchodnej organizácie.<br />
To isté platí aj na oblasÈ ovocia, zeleniny,<br />
hrozna, vína, hydiny, vajec.<br />
9
L E S Y<br />
S R<br />
„LESY SR, ‰. p., splnili vo v‰etk˘ch ukazovateºoch plánované hospodár<strong>sk</strong>e v˘sledky, priãom firma <strong>sk</strong>onãila so<br />
zi<strong>sk</strong>om takmer 86 miliónov korún. ZároveÀ sa nám podarilo vytvoriÈ rezervy na pestovnú ãinnosÈ a ochranu lesa<br />
v celkovej v˘‰ke 231 miliónov korún. V‰etky hlavné úlohy, najmä v lesníckych ãinnostiach (pestovanie a ochrana<br />
lesa), sme zabezpeãili nad rámec plánovan˘ch úloh. LESY SR, ‰. p., tak naplnili zámery<br />
roku 2007, ão plne akceptovala Dozorná rada podniku i jeho zriaìovateº –<br />
Ministerstvo pôdohospodárstva SR,“ povedal pre Parlamentn˘ kuriér<br />
generálny riaditeº ‰. p. LESY SR doc. RNDr. Ing. Jozef MI≈ëÁ·, PhD.<br />
Lesy sú v dobr˘ch rukách<br />
Hospodár<strong>sk</strong>e v˘sledky sú teda dobré. Veºk˘m<br />
a stále narastajúcim problémom je v‰ak zni-<br />
Ïovanie odolnosti lesov, konkrétne chradnutie<br />
a odumieranie smrekov˘ch monokultúr.<br />
âo s nimi<br />
Problém odumierania smreãín nie je nov˘. V<br />
podstate uÏ od zaãiatku 90. rokov bolo badaÈ v˘razné<br />
zhor‰ovanie stavu smrekov˘ch porastov,<br />
priãom najviac sa pod to podpísali zl˘ zdravotn˘<br />
stav lesov v dôsledku zneãistenia ovzdu‰ia,<br />
kalamity podkôrneho hmyzu a vetrové kalamity.<br />
Ich dynamika – aj vzhºadom na celkov˘<br />
v˘voj poãasia – nabrala v súãasnosti také rozmery,<br />
aké sme v minulosti nepoznali.<br />
Nበpodnik prijal na zvládnutie tejto situácie<br />
viacero opatrení. BohuÏiaº, legislatíva a ‰tátne<br />
orgány Ïivotného prostredia nám neumoÏnili<br />
realizovaÈ ich v plnej miere, a preto je dne‰ná<br />
situácia v˘razne hor‰ia, ako mohla byÈ pri vãasnej<br />
aplikácii v‰etk˘ch dostupn˘ch lesníckych<br />
aktivít. Ak bude tento v˘voj aj naìalej takto pokraãovaÈ<br />
a my nebudeme môcÈ v potrebnej miere<br />
aktívne zasahovaÈ do obnovy a v˘chovy lesa<br />
z hºadi<strong>sk</strong>a jeho ochrany tak, ako by sme mali,<br />
dá sa oãakávaÈ, Ïe v priebehu 5 – 10 rokov dôjde<br />
k v˘raznému ústupu smreka a vzniku rozsiahlych<br />
kalamitn˘ch holín a such˘ch porastov.<br />
Momentálne za najkritickej‰iu povaÏujeme<br />
situáciu v NAPANT-e, kde sú lykoÏrútom napadnuté<br />
a vyschnuté uÏ dve tretiny smrekov˘ch<br />
porastov. Obdobná je v‰ak situácia vo<br />
v‰etk˘ch národn˘ch prírodn˘ch rezerváciách<br />
v 5. stupni ochrany, ktoré majú viac ako 70%-<br />
né zastúpenie smreãín: ãi uÏ je to Fabova hoºa<br />
na Murán<strong>sk</strong>ej planine, alebo Babia hora a Pils-<br />
ko na Orave, ãi ·ramkova ·útovka v Malej<br />
Fatre. Ak teda z 2 miliónov hektárov lesn˘ch porastov<br />
odumrie v dôsledku veternej a podkôrnikovej<br />
kalamity cca 400-tisíc hektárov smreãín,<br />
zostane – podºa v˘poãtov Národného lesníckeho<br />
centra vo Zvolene – Ïiv˘ch zhruba<br />
10% smrekov˘ch porastov. Je to zhruba 20%-<br />
n˘ úbytok smreka, ão je vzhºadom na prirodzené<br />
zastúpenie tejto dreviny pri istej nadmor<strong>sk</strong>ej<br />
v˘‰ke a podnebí alarmujúci stav.<br />
Spomenuli ste urãité prekáÏky v legislatíve.<br />
Ako hodnotíte existujúce legislatívne rámce<br />
z hºadi<strong>sk</strong>a ìal‰ej ãinnosti ‰. p. LESY SR<br />
Akútne treba rie‰iÈ predov‰etk˘m konflikt<br />
dvoch zákonov – Zákona ã. 326 o lesoch a Zákona<br />
ã. 543 o ochrane prírody a krajiny. V niektor˘ch<br />
ustanoveniach sa totiÏ obe legislatívne<br />
normy dostávajú do priameho rozporu, priãom<br />
jeden zákon nieão prikazuje a druh˘ zákon to<br />
isté zakazuje, a podºa toho, ãi prioritne rozhoduje<br />
orgán ‰tátnej správy lesného hospodárstva<br />
alebo Ïivotného prostredia, v jednom alebo druhom<br />
prípade dochádza k poru‰eniu zákona. Ak<br />
by sa tieto legislatívne nezrovnalosti podarilo<br />
odstrániÈ, urãite by bolo fungovanie lesného<br />
hospodárstva i Ïivotného prostredia oveºa jednoduch‰ie,<br />
priamoãiarej‰ie a nekonfliktnej‰ie.<br />
Podobne je to aj s tzv. poºovníckym zákonom,<br />
ktor˘ je zastaran˘, neprehºadn˘ a aj ‰tátna správa<br />
v oblasti poºovníctva má veºké problémy<br />
pri v˘klade jeho jednotliv˘ch ustanovení. Od<br />
prijatia nového poºovníckeho zákona sa oãakáva,<br />
Ïe sa cel˘ tento systém zjednotí a zjednodu-<br />
‰í, zavedú sa spoloãné princípy pri prenájme po-<br />
ºovníckych revírov a pri ich schvaºovaní. ZároveÀ<br />
by sa ním mal vyrie‰iÈ aj problém jednotnej<br />
stavov<strong>sk</strong>ej poºovníckej organizácie.<br />
Aké sú hlavné strategické „trajektórie“ rozvoja<br />
‰. p. LESY SR na najbliωie obdobie a<br />
ktoré problémy prioritne rie‰ite<br />
Okrem uÏ spomínaného problému odumierania<br />
smreãín a jeho dôsledkov na ekonomiku a<br />
fungovanie firmy, pracujeme v súãasnosti na príprave<br />
strategického koncepãného materiálu,<br />
ktor˘ by urãil smer rozvoja firmy v dlhodobom<br />
horizonte cca 10 rokov. Základné princípy vychádzajú<br />
zo ‰tatútu ‰tátneho podniku s t˘m, Ïe<br />
prioritou je zabezpeãovanie trvalo udrÏateºného<br />
rozvoja lesov tak, ako to urãuje zákon o lesoch,<br />
Akãn˘ plán EÚ pre lesníctvo i prijaté deklarácie<br />
z minister<strong>sk</strong>˘ch konferencií o ochrane<br />
lesov v Európe. Chceme dosiahnuÈ plnú hospodár<strong>sk</strong>u<br />
a ekonomickú sebestaãnosÈ firmy, a pritom<br />
zadefinovaÈ jednoznaãné priority vo v‰etk˘ch<br />
oblastiach lesníckych ãinností, v správe<br />
majetku ‰tátu, ale aj vo vedºaj‰ích hospodár<strong>sk</strong>ych<br />
ãinnostiach, ako je napr. chov koní, prevádzka<br />
Od‰tepného závodu lesnej techniky v<br />
Ban<strong>sk</strong>ej Bystrici, Od‰tepného závodu Semenoles,<br />
Od‰tepného závodu drevár<strong>sk</strong>ej v˘roby atì.<br />
Tento materiál by mal byÈ schválen˘ dozornou<br />
radou do konca tohto roku.<br />
ëal‰ím veºk˘m problémom sú momentálne<br />
ceny dreva. Tie v uplynulom polroku poklesli<br />
cca o 8%, ão spôsobilo v˘razn˘ v˘padok vo v˘nosoch<br />
z predaja dreva, následkom ktor˘ch<br />
sme museli pristúpiÈ k viacer˘m racionalizaãn˘m<br />
opatreniam. Po viacnásobn˘ch rokovaniach<br />
so Zväzom spracovateºov dreva na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
sa v‰ak podarilo nájsÈ korektné rie‰enie<br />
a preklenúÈ túto ÈaÏkú situáciu. Tá je v súãasnosti<br />
relatívne stabilizovaná a je predpoklad, Ïe uÏ<br />
v blízkej budúcnosti sa ceny dreva postupne vrátia<br />
na úroveÀ roku 2007.<br />
Práca s lesom sa samozrejme nepoãíta v<br />
dÀoch a t˘ÏdÀoch, ale v desiatkach rokov.<br />
Aká je va‰a vízia rozvoja sloven<strong>sk</strong>ého „zeleného<br />
pokladu“<br />
Sloven<strong>sk</strong>é lesníctvo by malo pokraãovaÈ v zabezpeãovaní<br />
trvalo udrÏateºného obhospodarovania<br />
lesov, ktoré musí vychádzaÈ z dlhodobej<br />
tradície lesníctva na Sloven<strong>sk</strong>u a uplatÀovania<br />
najmodernej‰ích poznatkov vedy a techniky.<br />
Tieto princípy budeme aplikovaÈ v plnej miere<br />
aj v podmienkach LESOV SR, ‰. p. Ako firma<br />
máme ambície uplatÀovaÈ moderné ÈaÏbovodopravné<br />
technológie, zvy‰ovaÈ biodiverzitu a<br />
ekologickú stabilitu lesov v správe ná‰ho podniku.<br />
Chceme nadviazaÈ na dobre rozbehnuté<br />
aktivity v práci s verejnosÈou, aby lesnícke povolanie<br />
zv˘‰ilo svoju prestíÏ v oãiach spoloãnosti,<br />
a aby <strong>sk</strong>utoãne platilo, Ïe „Lesy sú v<br />
dobr˘ch rukách“.<br />
10
Z V Ä Z S P R A C O V A T E ª O V D R E V A<br />
S R<br />
Drevo je na‰a strategická surovina<br />
Zväz spracovateºov dreva Sloven<strong>sk</strong>ej republiky (ZSD SR) je dobrovoºná organizácia zamestnávateºov<br />
a v súãasnosti zdruÏuje 142 ãlen<strong>sk</strong>˘ch spoloãností s celkov˘m poãtom takmer sedem tisíc zamestnancov.<br />
Roãn˘ obrat v‰etk˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch spoloãností zastúpen˘ch v ZSD SR predstavuje ãiastku okolo 11 miliárd Sk.<br />
Rozhovor s prezidentom ZSD SR Igorom PATRÁ·OM pripravil Peter Zemaník.<br />
Drevo ako strategická surovina – toto heslo<br />
mohla verejnosÈ laická i odborná zaregistrovaÈ<br />
uÏ niekoºkokrát nielen z úst predstaviteºov<br />
ZSD SR, ale osvojili si ho aj niektorí<br />
predstavitelia Vlády SR. PovaÏujete to za<br />
dobré znamenie Ak˘ je súãasn˘ vzÈah zodpovedn˘ch<br />
k drevu<br />
Máte pravdu, na‰ou ambíciou v ZSD SR je<br />
presadzovaÈ my‰lienku nevyhnutnej zmeny postoja<br />
v‰etk˘ch kompetentn˘ch k drevu. Sme<br />
presvedãení, Ïe drevo ako na‰a jediná obnoviteºná<br />
surovina – okrem vody – je strategická surovina,<br />
a Ïe podºa toho by sme sa k nej mali aj<br />
správaÈ. Nemám na mysli len neregulovanú<br />
ÈaÏbu dreva, ale naopak – trvalo udrÏateºné hospodárenie<br />
v lesoch (a je jedno, kto je ich správcom)<br />
a dokonalé vyuÏitie a spracovanie vyÈaÏeného<br />
dreva v domácich podmienkach. To znamená,<br />
Ïe máme záujem na tom, aby sa ão najviac<br />
dreva spracovalo v domácich, sloven<strong>sk</strong>˘ch<br />
kapacitách, s ão najvy‰‰ou pridanou hodnotou.<br />
Na export by sa mali dostaÈ len v˘robky z dreva<br />
s vy‰‰ím stupÀom spracovania oproti teraj-<br />
‰iemu stavu. Je pravdou, Ïe sa nám v ostatnom<br />
ãase darí vyváÏaÈ menej guºatiny, t.j. surového<br />
dreva, a Ïe viac sa na Sloven<strong>sk</strong>u prebúdza v˘roba<br />
nábytku a in˘ch dreven˘ch v˘robkov:<br />
okien, dverí, schodí<strong>sk</strong>, dokonca cel˘ch domov.<br />
Ambíciou ZSD SR je podporiÈ rozvoj domácej<br />
produkcie a vidíme v tom veºkú rezervu s nemal˘m<br />
prínosom pre ekonomiku Sloven<strong>sk</strong>a.<br />
UÏ neraz ste to povedali a netajíte sa t˘m názorom,<br />
Ïe Sloven<strong>sk</strong>o má v sebe potenciál na<br />
spracovanie dreva podobn˘, ako vysoko rozvinuté<br />
krajiny: Rakú<strong>sk</strong>o, Nemecko, ‰kandináv<strong>sk</strong>e<br />
krajiny... V ãom zaostávame<br />
Sloven<strong>sk</strong>á republika patrí v Európe k najlesnatej‰ím<br />
krajinám. Na druhej strane v‰ak v spotrebe<br />
dreva obsadzujeme posledné prieãky. Nielen<br />
preto, Ïe na Sloven<strong>sk</strong>u nedokáÏeme exaktne<br />
odmeraÈ spotrebu dreva obyvateºstvom, ale<br />
aj preto, Ïe e‰te stále sme dostatoãne neprelomili<br />
akúsi opatrnosÈ a nedôverãivosÈ na‰ich ºudí<br />
k väã‰ej „konzumácii“ dreva. A to je pri stavebnom<br />
boome, ktor˘ e‰te stále zaÏívame, dosÈ<br />
podstatné. Spôsob v˘stavby posledn˘ch desa-<br />
Èroãí dostal do povedomia ºudí, Ïe dom môÏe byÈ<br />
len „kamenn˘“. Je to dôsledok mohutnej v˘stavby<br />
panelov˘ch a tehlov˘ch domov z ãias,<br />
keì energia a ekológia neboli podstatn˘m problémom.<br />
Sloven<strong>sk</strong>o má k dispozícii drevo – tradiãn˘<br />
a osvedãen˘, energeticky nenároãn˘ a<br />
ekologicky vynikajúci materiál. PouÏívanie dreva<br />
ako kon‰trukãného a estetického materiálu<br />
je v Európe a vo svete aktuálnym trendom v architektúre<br />
budov rôzneho poslania. Drevo nás<br />
sprevádza od maliãka aÏ po hrob uÏ celé veky<br />
a generácie. Dnes to v‰ak nechce byÈ nostalgick˘<br />
návrat ku star˘m dreveniciam – hoci aj tie<br />
sú malebné – ale novodobé vyuÏitie dreva v stavebníctve<br />
je trendom, ktor˘ musíme zachytiÈ aj<br />
my. Drevené montované domy sú oveºa v˘hodnej‰ie<br />
a ekologickej‰ie ako murované. Drevené<br />
okná a dvere sú takisto kraj‰ie a ekologickej‰ie<br />
neÏ plastové, drevené kon‰trukcie z lepen˘ch<br />
nosníkov dokáÏu uniesÈ ìaleko viac ako<br />
betón ãi Ïelezo. A ão je podstatn˘ rozdiel Pri<br />
ich v˘robe sa spotrebuje oveºa menej energie<br />
ako pri v˘robe cementu, betónu, pálení tehál a<br />
pod. V tom je drevo „neporaziteºné“. Preto by<br />
mala smerovaÈ hospodár<strong>sk</strong>a politika vlády k<br />
stimulácii zámerov, ktoré budú vo zv˘‰enej<br />
miere pouÏívaÈ drevo. Opätovne zdôrazÀujem,<br />
Ïe ho máme pri rozumnom obhospodarovaní<br />
dostatok. Drevo treba znovu „objaviÈ“ a viac pouÏívaÈ<br />
aj na Sloven<strong>sk</strong>u.<br />
Na jednej strane dozaista ‰ºachetné úmysly,<br />
no na druhej akási nedôverãivosÈ spotrebite-<br />
ºov i aktivity ochranár<strong>sk</strong>ych zdruÏení, ktoré<br />
sa snaÏia ÈaÏbu, a t˘m aj spotrebu dreva na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u obmedziÈ. Ako chcete tento rozpor<br />
rie‰iÈ<br />
Práve to je najväã‰ia úloha, ktorá pred nami<br />
stojí. O investície do drevospracujúceho priemyslu<br />
nie je núdza. Podarilo sa za pár rokov vytvoriÈ<br />
slu‰ne fungujúcu sieÈ podnikov, ktoré<br />
spolu kooperujú a aj napriek tomu, Ïe sú si<br />
miestami konkurenciou, dokáÏu v trhovom prostredí<br />
efektívne fungovaÈ. Na druhej strane v‰ak<br />
vieme, Ïe drevo ako strategická surovina dorastá<br />
nielen vo svete, ale aj na Sloven<strong>sk</strong>u. Preto sme<br />
v spolupráci s nov˘m vedením ‰. p. Lesy SR pripravili<br />
a od‰tartovali novú kampaÀ „Viac dreva<br />
do Ïivota – zabránime t˘m klimatick˘m<br />
zmenám“, v rámci ktorej chceme aj laickej verejnosti<br />
vysvetºovaÈ, Ïe drevo je obnoviteºná<br />
surovina, a Ïe je dôleÏitou súãasÈou tzv. CO2<br />
cyklu, ktor˘ zabezpeãuje rovnováhu spotreby a<br />
tvorby kyslíka na Zemi, a Ïe zv˘‰en˘m podielom<br />
uÏitia dreva v Ïivote spoloãnosti pomôÏeme<br />
zabrániÈ klimatick˘m zmenám, ktor˘m v<br />
dne‰n˘ch ãasoch ãelíme. âo sa t˘ka nedôvery<br />
spotrebiteºov k dreven˘m stavbám a v˘robkom,<br />
tak tam sa situácia v posledn˘ch rokoch<br />
v˘razne mení v prospech dreva. Drevostavieb<br />
a uÏitiu dreva v stavebníctve svitá na lep‰ie<br />
ãasy. Musíme tomu napomôcÈ koncepãn˘mi<br />
krokmi a to je práve na nás, ktorí tomu vieme<br />
napomôcÈ.<br />
Zväz spracovateºov dreva Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
si v apríli minulého roku zaãal písaÈ jedenástu<br />
kapitolu svojej existencie. Za desaÈ rokov<br />
sa stihol etablovaÈ na stabilnú a serióznu<br />
zamestnávateº<strong>sk</strong>ú organizáciu. Vy ste prezidentom<br />
ZSD SR druhé volebné obdobie. S<br />
ak˘mi cieºmi ste do funkcie nastupovali a ão<br />
sa vám podarilo zrealizovaÈ<br />
Základnou zásadou práce ZSD SR je úsilie<br />
o vecn˘ a kon‰truktívny dialóg so v‰etk˘mi<br />
partnermi, t. j. s vládnou exekutívou, zákonodarnou<br />
mocou, Odborov˘m zväzom Drevo,<br />
Lesy, Voda, predstaviteºmi organizácií lesného<br />
hospodárstva alebo in˘mi zamestnávateº<strong>sk</strong>˘mi<br />
zväzmi a zdruÏeniami. Prvoradou úlohou ZSD<br />
SR je v‰ak bezo sporu presadzovanie záujmov<br />
v‰etk˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch spoloãností v rámci drevospracujúceho<br />
odvetia priemyslu. VerejnosÈ ãasto<br />
ZSD SR zuÏuje len na tzv. piliar<strong>sk</strong>e spoloãnosti,<br />
ktor˘ch prirodzen˘m záujmom je drevná<br />
hmota a t˘m aj piliar<strong>sk</strong>a surovina. Treba si v‰ak<br />
uvedomiÈ, Ïe vo zväze sú organizované nielen<br />
piliar<strong>sk</strong>e firmy, ale aj firmy, ktoré dodávajú<br />
technológie a materiály na finalizáciu dreva, firmy,<br />
ktoré drevo finalizujú a aj také, ktoré s t˘mito<br />
finálnymi produktmi obchodujú. Zväz sa<br />
poãas desiatich rokov svojej existencie prirodzene<br />
rozãlenil na päÈ autonómnych sekcií, ktoré<br />
sa navzájom dopæÀajú. Mojou ambíciou pri nástupe<br />
do funkcie bolo práve lep‰ie vyprofilovanie<br />
jednotliv˘ch sekcií a podnietenie ich vy‰‰ej<br />
aktivity a iniciatívy. Myslím, Ïe sme v tomto<br />
urobili veºk˘ krok vpred, aj keì stále nie som<br />
spokojn˘ s t˘m, Ïe na‰a najmlad‰ia a poãtom<br />
najmen‰ia sekcia sa nedokáÏe akosi prebudiÈ k<br />
Ïivotu. A pritom má, podºa mojej mienky, najväã‰í<br />
potenciál rozvoja.<br />
11
N Á R O D N Á R A D A S R<br />
Po menovaní do ãela ministerstva sama priznala, Ïe síce má urãité <strong>sk</strong>úsenosti v oblasti pôdohospodárstva, ale<br />
reálne v tomto sektore nikdy nepracovala. Uviedla, Ïe minister je ten, kto manaÏuje rezort a najmä musí maÈ<br />
politickú podporu. Poºnohospodárstvo si podºa nej zaslúÏi ‰pecifick˘ prístup, pretoÏe je nielen o obchode, ale<br />
najmä o v˘Ïive obyvateºstva. O stabilizácii a rozvoji sloven<strong>sk</strong>ého poºnohospodárstva a problematike svetovej<br />
potravinovej krízy je rozhovor, ktor˘ Zdenka KRAMPLOVÁ po<strong>sk</strong>ytla Izabele Nagyovej. Stalo sa tak krátko pred<br />
jej odvolaním z postu ministerky pôdohospodárstva SR na návrh predsedu ªS-HZDS Vladimíra Meãiara.<br />
Prírodu musíme chrániÈ<br />
a re‰pektovaÈ<br />
V˘sledok Dnes ºudstvo zápasí s nedostatkom<br />
potravín a svetoví politici bijú na poplach. Musela<br />
prísÈ aÏ svetová potravinová kríza, aby sme<br />
si zaãali váÏiÈ prácu poºnohospodárov a ocenili<br />
ich v˘znam pre ºudstvo Na mnoh˘ch medzinárodn˘ch<br />
fórach hºadajú politici rie‰enia ako zabrániÈ<br />
svetovej potravinovej kríze. Len pre zaujímavosÈ<br />
– investície do poºnohospodárstva v<br />
ostatn˘ch desiatich rokoch poklesli v celosvetovom<br />
priemere o 70 percent. A hoci si povieme,<br />
Ïe otázka nedostatku potravín sa Sloven<strong>sk</strong>a aÏ<br />
tak bytostne net˘ka, sme súãasÈou celosvetového<br />
systému a zvy‰ovanie cien urãit˘ch komodít<br />
sme uÏ pocítili na vlastnej koÏi.<br />
Do akej miery môÏe v tomto pomôcÈ Program<br />
rozvoja vidieka SR na roky 2007 – 2013<br />
Program rozvoja vidieka SR na roky 2007 –<br />
2013 je len jedn˘m zo spôsobov ako sloven<strong>sk</strong>é<br />
poºnohospodárstvo postaviÈ na nohy. Podpora<br />
2,5 miliardy eur v˘raznou mierou pomôÏe stabilizácii<br />
i rozvoju poºnohospodárstva a lesného<br />
hospodárstva. Verím, Ïe pomôÏe konkurencieschopnosti<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ych subjektov, spracovaniu<br />
a predaju poºnohospodár<strong>sk</strong>ych a lesn˘ch<br />
produktov, realizácii pozemkov˘ch úprav,<br />
vy‰‰ej hospodár<strong>sk</strong>ej hodnote súkromn˘ch obecn˘ch<br />
lesov, zlep‰eniu Ïivotného prostredia pre<br />
poºnohospodárstvo v znev˘hodnen˘ch oblastiach,<br />
ekologizácii hospodárenia, zlep‰eniu Ïivotn˘ch<br />
podmienok zvierat... A v˘znamná je investícia<br />
do zv˘‰enia kvality Ïivota na vidieku – a to<br />
podpora zamestnanosti, rozvoj sluÏieb a zv˘‰enie<br />
atraktívnosti vidieckych oblastí. Doteraj‰í<br />
v˘voj totiÏ potvrdil, Ïe rozvoj poºnohospodárstva<br />
je bezprostredne spojen˘ s udrÏateºn˘m rozvojom<br />
celého vidieka a kvality Ïivota vôbec. Popri<br />
zákonoch trhu, ktoré urãujú kvalitu a cenu<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ych produktov, v‰ak nesmieme<br />
zabúdaÈ na zákony prírody. Tie sú prvoradé.<br />
S prírodou, v ktorej sa rodí Ïivot, z ktorej zí<strong>sk</strong>avame<br />
obÏivu, nemoÏno bojovaÈ, musíme ju chrániÈ<br />
a re‰pektovaÈ. Aj preto som prostredníctvom<br />
zákona presadila ochranu najkvalitnej‰ej poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
pôdy, ktorá je pre poºnohospodárov<br />
základn˘m a nenahraditeºn˘m v˘robn˘m<br />
prostriedkom. Urobila som kroky, aby uÏ o dva<br />
roky prideºovanie podpôr poºnohospodárom prebiehalo<br />
v prostredí, ktoré je maximálne transparentné<br />
a porovnateºné so ‰tandardom vo vyspel˘ch<br />
krajinách EÚ.<br />
Pri nástupe do funkcie ste uviedli, Ïe va‰ím zámerom<br />
bude, aby pôdohospodárstvo zostalo<br />
jednou z priorít súãasnej vládnej koalície.<br />
Ako plánujete splniÈ tento cieº<br />
Súãasná vláda venuje problematike poºnohospodárstva<br />
neporovnateºne väã‰iu pozornosÈ<br />
ako predchádzajúca. Treba to povedaÈ nahlas, Ïe<br />
v posledn˘ch rokoch bolo poºnohospodárstvo<br />
podceÀované, na pokraji záujmu spoloãnosti.<br />
Priame platby poºnohospodárom by mali v<br />
tomto roku ìalej rásÈ. TridsaÈ percent z nich<br />
má vyplatiÈ ‰tát. Bude na to dostatok financií<br />
Systém postupného vyrovnávania priamych<br />
platieb pre poºnohospodárov vo v‰etk˘ch nov˘ch<br />
‰tátoch EÚ sa dohodol v prístupovej zmluve. V<br />
tomto roku na‰i poºnohospodári dostanú 80 percent<br />
z podpôr, ktoré dostávajú farmári v star˘ch<br />
ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátoch. Je ÈaÏké dosiahnuÈ konkurencieschopnosÈ,<br />
keì sú vstupné podmienky rozdielne,<br />
a pritom sme súãasÈou jednotného európ<strong>sk</strong>eho<br />
priestoru s rovnak˘mi pravidlami. Okrem<br />
toho sa v˘‰ka podpôr odvíja od historického<br />
12
N Á R O D N Á R A D A S R<br />
princípu, ão di<strong>sk</strong>riminuje na‰ich farmárov a sÈa-<br />
Ïuje efektivitu ich v˘roby. MôÏe vláda SR za<br />
t˘chto podmienok spochybniÈ vyplatenie podpôr<br />
Urobím v‰etko preto, aby sme záväzok<br />
voãi poºnohospodárom splnili. Pôdohospodár<strong>sk</strong>a<br />
platobná agentúra spracováva predloÏené<br />
Ïiadosti na priame platby v roku 2008, ktoré farmári<br />
predkladali do 15. mája. PPA musí u<strong>sk</strong>utoãniÈ<br />
v‰etky predpísané kontroly a v zmysle príslu‰n˘ch<br />
nariadení Európ<strong>sk</strong>ej komisie a národnej<br />
legislatívy by mohla od 1. decembra 2008 aÏ<br />
do 30. júna 2009 vyplácaÈ jednotlivé platby.<br />
Ministerstvo pôdohospodárstva SR uÏ dostalo od<br />
EK rozhodnutie o schválení doplnkov˘ch vnútro‰tátnych<br />
priamych platieb na rok 2008. Tie sa<br />
pre administratívnu nároãnosÈ vyplácajú spolu<br />
s priamymi platbami hraden˘mi z Európ<strong>sk</strong>eho<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>eho záruãného fondu. Finanãné<br />
zdroje pre ne sú zabezpeãené v rozpoãte Ministerstva<br />
pôdohospodárstva SR. Prioritou ministerstva<br />
a PPA je, aby sa platby vyplatili ão naj<strong>sk</strong>ôr.<br />
Hoci v závere roka bude vyplateniu platieb<br />
predchádzaÈ povinná úprava informaãn˘ch systémov<br />
kvôli zavedeniu eura.<br />
V EÚ prebieha di<strong>sk</strong>usia o zníÏení finanãnej<br />
podpory veºk˘m poºnohospodár<strong>sk</strong>ym podnikom<br />
od roku 2009. Existovali v‰ak aj snahy<br />
daÈ peniaze v rámci Programu rozvoja vidieka<br />
rad‰ej veºk˘m ako men‰ím farmám.<br />
Ak˘ je vበpostoj k danej téme<br />
Európ<strong>sk</strong>a komisia navrhuje zavedenie modulácie<br />
pre nové ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty od roku 2012 vo v˘-<br />
‰ke troch percent. Súãasne navrhuje postupne<br />
krátiÈ priame platby veºk˘m podnikom. To znamená,<br />
aby sa priame platby pre farmy, ktoré dostávajú<br />
vy‰e 300-tisíc eur roãne, zníÏili o deväÈ<br />
percent. Tento návrh sa dotkne najmä ‰tátov s<br />
koncentrovanou ‰truktúrou fariem. Som presvedãená,<br />
Ïe toto opatrenie bude prekáÏkou ìal-<br />
‰ieho rozvoja poºnohospodárstva. Sloven<strong>sk</strong>o -<br />
rovnako ako aj viaceré ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty EÚ napríklad<br />
âe<strong>sk</strong>á republika, Maìar<strong>sk</strong>o, Nemecko a<br />
sãasti aj Veºká Británia - zásadne odmietajú takúto<br />
formu krátenia priamych platieb. Historická<br />
<strong>sk</strong>úsenosÈ totiÏ hovorí, Ïe koncentrácia poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
v˘roby je efektívnej‰ia ako jej<br />
drobenie na malé farmy. Pokiaº ide o po<strong>sk</strong>ytovanie<br />
finanãn˘ch zdrojov v rámci projektov˘ch<br />
podpôr z Programu rozvoja vidieka, v prvov˘robe<br />
sú podmienky pre v‰etky subjekty oprávnené<br />
na podporu rovnaké. Bodovacie kritériá sú<br />
v‰ak postavené na vecnej stránke s cieºom splniÈ<br />
ciele celého programu, odsúhlasil ich monitorovací<br />
v˘bor zastúpen˘ ‰irok˘m spektrom farmárov.<br />
Spolufinancovanie farmárom respektíve<br />
spracovateºom a v˘robcom tvorí 50 – 75 percent.<br />
Záviselo od farmára, ako zváÏi jednotlivé kritéria<br />
a zadefinuje svoj projekt. V‰etky kritéria totiÏ<br />
poznal dopredu a takisto aj samotné bodovanie.<br />
V tomto smere je nበrezort v porovnaní s<br />
ostatn˘mi ministerstvami jedineãn˘ a najtransparentnej‰í.<br />
Treba v‰ak pripomenúÈ, Ïe opatrenia<br />
ako spracovanie poºnohospodár<strong>sk</strong>ych produktov<br />
alebo diverzifikácia k nepoºnohospodár<strong>sk</strong>ym<br />
ãinnostiam, nariadenia ES umoÏÀujú<br />
podporiÈ v rámci Programu rozvoja vidieka v zásade<br />
len malé a stredné podniky.<br />
Poºnohospodár<strong>sk</strong>i ministri nedávno rokovali<br />
o tom, ãi EK správne nastavila pravidlá<br />
podpory pre farmárov z ohrozen˘ch regiónov<br />
a sektorov. Ak˘ je postoj Sloven<strong>sk</strong>a v t˘chto<br />
otázkach<br />
Európ<strong>sk</strong>a komisia navrhuje ìal‰ie odviazanie<br />
platieb od produkcie, napríklad pre tvrdú p‰enicu<br />
a ryÏu. TaktieÏ vieme, Ïe mlieãne kvóty sa od<br />
roku 2015 zru‰ia a v rámci prebiehajúcej „kontroly<br />
zdravotného stavu“ reformy Spoloãnej<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ej politiky z roku 2003 sa hºadajú<br />
prijateºné rie‰enia pre zníÏenie negatívnych<br />
dopadov na ohrozené regióny a sektory,<br />
ktoré by pochádzali z t˘chto zmien. Ako jedno<br />
z moÏn˘ch rie‰ení EK vidí v dobrovoºné vyuÏitie<br />
desiatich percent finanãn˘ch stropov pre<br />
priame platby na osobitné nástroje v súlade s navrhovan˘mi<br />
pravidlami. Sloven<strong>sk</strong>o vníma potrebu<br />
osobitn˘ch podpôr, ktoré by viac re‰pektovali<br />
národné ‰pecifiká. Preto vítam a podporujem<br />
navrhované rie‰enie, samozrejme flexibilné<br />
k poÏiadavkám a prioritám kaÏdého ãlen<strong>sk</strong>ého<br />
‰tátu.<br />
Ceny potravín stále rastú. Avizované je zv˘-<br />
‰enie cien bravãového a hovädzieho mäsa a<br />
pretrvávajú obavy z ìal‰ieho rastu cien mlieka.<br />
V ãom spoãívajú príãiny tohto trendu Nie<br />
je to aj t˘m, Ïe obchodníci sa uÏ teraz pripravujú<br />
na euro<br />
Rast cien nesúvisí s prechodom na euro. Meníme<br />
menu, nie ceny. Dôvodov na zv˘‰enie cien<br />
potravín je ale niekoºko. Dopyt po potravinách<br />
sa za posledn˘ch 18 mesiacov zv˘‰il najmä v<br />
âíne a Indii, zv˘‰ila sa v˘roba alternatívnych palív<br />
z poºnohospodár<strong>sk</strong>ych komodít. ëal‰ím faktorom<br />
je slab‰ia minuloroãná úroda – najmä<br />
obilnín, pokles svetov˘ch zásob potravín, ale aj<br />
‰pekulatívne investície. V˘voj v sektore o‰ípan˘ch,<br />
teda pri bravãovom mäse, v˘raznej‰ie<br />
ovplyvÀuje v˘voj cien vstupov, najmä krmív.<br />
Náklady na produkciu o‰ípan˘ch sú v˘raznej‰ie<br />
závislé od cien obilnín ako pri hovädzom dobytku.<br />
Nízke ceny, ktoré väã‰ine chovateºov nepokr˘vajú<br />
v˘robné náklady, majú vplyv na rozhodnutia<br />
o zru‰ení stratového chovu. Ak berieme do<br />
úvahy, Ïe vy‰e tretina spotreby bravãového mäsa<br />
je pokrytá z dovozu, je na trhu v˘raznej‰í vplyv<br />
cien bravãového mäsa z okolit˘ch krajín, ako<br />
príprava obchodníkov na prijatie eura. Mliekaren<strong>sk</strong>é<br />
odvetvie tieÏ ovplyvnilo zvy‰ovanie cien<br />
v˘robkov kvôli v˘voju na svetov˘ch trhoch,<br />
najmä v dôsledku rastúcej spotreby mlieka v<br />
âíne. U nás sa v tomto roku oãakáva mierny pokles<br />
cien mlieka a mlieãnych v˘robkov. Podºa<br />
názoru niektor˘ch expertov sa vy‰‰ie svetové<br />
spotrebiteº<strong>sk</strong>é ceny potravín trvalo udrÏia a budú<br />
oproti cenám na zaãiatku tisícroãia vy‰‰ie o 15<br />
aÏ 30 percent. Na Sloven<strong>sk</strong>u predpokladáme, Ïe<br />
ceny potravín stúpnu o 10 percent, maximálne<br />
o 15 percent, lebo sloven<strong>sk</strong>˘ trh je mal˘ a rozhodujúce<br />
mnoÏstvo potravín predávajú veºké<br />
obchodné reÈazce. Súvisí to aj s naru‰ením oãakávanej<br />
rekordnej úrody husto siatych obilnín z<br />
tohtoroãnej Ïatvy, ktorú avizoval ·tatistick˘<br />
úrad SR na základe prvého odhadu úrody k 20.<br />
júnu 2008.<br />
V Programovom vyhlásení vlády sa uvádza,<br />
Ïe vláda ochráni spotrebiteºov pred zneuÏívaním<br />
ekonomickej sily niektor˘ch obchodn˘ch re-<br />
Èazcov. ZároveÀ v‰ak existuje voºná tvorba t˘ch<br />
cien, ktoré nie sú regulované. Podºa poºnohospodárov<br />
a potravinárov obchodné reÈazce niekedy<br />
aÏ likvidaãne zasahujú do tvorby cien. Ako<br />
vnímate túto situáciu<br />
Ceny potravín a poºnohospodár<strong>sk</strong>ych v˘robkov<br />
sa uÏ dávnej‰ie liberalizovali, ão súviselo s<br />
konkurenãn˘m prostredím na trhu. V súãasnosti<br />
sa nevykonávajú zásahy do jednotliv˘ch poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
komodít. Re‰pektujú sa princípy<br />
zmluvného dohodovania cien. Ministerstvo<br />
Na v˘stave Flóra v Bratislave<br />
pôdohospodárstva SR nedisponuje Ïiadnymi<br />
nástrojmi, ktor˘mi by sa v cenotvorbe mohlo<br />
ovplyvÀovaÈ správanie sa obchodn˘ch reÈazcov,<br />
ale ani obchodu ako takého. Cenotvorba potravín<br />
sa neu<strong>sk</strong>utoãÀuje na úrovni Ministerstva<br />
pôdohospodárstva SR. Prvorad˘m cieºom ministerstva<br />
je zabezpeãovaÈ zdravé a bezpeãné potraviny<br />
pre spotrebiteºov, ão je aj jedna z priorít<br />
v Programovom vyhlásení vlády SR. Nerovnováha<br />
farmárov a v˘robcov voãi obchodn˘m re-<br />
Èazcom existuje. Vypl˘va najmä z ich rozdielnej<br />
ekonomickej sily. Prvoradá úloha farmárov a v˘robcov<br />
by mala byÈ a ich zluãovanie a spolupráca,<br />
aby sa vyváÏila sila obchodu. T˘m by sa urãité<br />
deformácie trhu mohli napraviÈ. Samotná regulácia<br />
cien nie je na túto nerovnováhu liekom.<br />
Ministerstvo pôdohospodárstva SR ju povaÏuje<br />
za krajné rie‰enie, a aj to len v súvislosti so<br />
zneuÏívaním situácie pri prechode na euro. V tejto<br />
oblasti ministerstvo vypracovalo súbor nástrojov,<br />
opatrení na zabránenie neodôvodnenému nárastu<br />
cien v súvislosti so zavedením eura v SR.<br />
Je jedn˘m z podkladov pre pripravovanú novelu<br />
zákona o cenách. Na‰e ministerstvo sa aktívne<br />
podieºalo aj na príprave návrhu zákona o neprimeran˘ch<br />
podmienkach v obchodn˘ch re-<br />
Èazcoch. Cieºom tohto právneho predpisu je zabrániÈ<br />
pouÏívaniu neprimeran˘ch obchodn˘ch<br />
podmienok v zmluvách o dodávke tovaru. AÏ<br />
prax v‰ak ukáÏe, do akej miery bude obchod konaÈ<br />
naozaj tak, ako jeho zástupcovia vyhlasujú<br />
a v akom rozsahu bude nutné zo strany ministerstva<br />
spomínané zákony vyuÏiÈ.<br />
Pri rokovaní o koncepcii cenovej politiky vláda<br />
rozhodla, aby rezorty zmapovali svoju legislatívu<br />
t˘kajúcu sa cenotvorby. Ministerstvu<br />
financií majú predloÏiÈ svoje návrhy.<br />
Ako sa Vám podarilo v tejto súvislosti mapovaÈ<br />
odvetvovú legislatívu<br />
V rámci prípravy novely zákona o cenách<br />
rezort pôdohospodárstva dôkladne zmapoval<br />
svoju legislatívu t˘kajúcu sa cenotvorby a predloÏil<br />
Ministerstvu financií SR niekoºko odporúãaní<br />
a návrhov. V súãasnosti platn˘ zákon o cenách<br />
nevytvára pre jednotlivé rezorty dostatoãné<br />
podmienky na vydanie a aplikáciu regulaãného<br />
v˘nosu, ktor˘ by sa mal pouÏiÈ ako krajné<br />
rie‰enie na zamedzenie ‰pekulatívneho zvy-<br />
‰ovania cien po zavedení eura. Preto Ministerstvo<br />
financií SR iniciovalo vypracovanie návrhu<br />
novely predmetného zákona. Predmetom<br />
novely budú nové kompetencie jednotliv˘ch rezortov<br />
umoÏÀujúce prijaÈ úãinnú reguláciu. Urãením<br />
nov˘ch regulaãn˘ch nástrojov a vytvore-<br />
13
N Á R O D N Á R A D A S R<br />
ním dostatoãn˘ch podmienok na ich uplatnenie<br />
by mal ‰tát zí<strong>sk</strong>aÈ v˘znamn˘ nástroj, ktorého pouÏitím<br />
môÏe úãinne zasiahnuÈ do úrovne cien tak,<br />
aby prechod na menu euro nebol na Èarchu sociálnej<br />
situácie obãanov.<br />
Sprísnením podmienok na zmenu vyuÏívania<br />
polí ãi pasienkov reagovala vláda na úbytok<br />
kvalitnej poºnohospodár<strong>sk</strong>ej pôdy. âo oãakávate<br />
od zmeny zákona o ochrane a vyuÏívaní<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ej pôdy<br />
Úrodná poºnohospodár<strong>sk</strong>a pôda je neobnoviteºn˘<br />
prírodn˘ zdroj, ktor˘ je predmetom spoloãného<br />
záujmu. Preto ho treba chrániÈ pre budúce<br />
generácie. Zákonom ã. 219/2008 Z. z., ktor˘m<br />
sa mení a dopæÀa zákon ã. 220/2004 Z. z. o<br />
ochrane a vyuÏívaní poºnohospodár<strong>sk</strong>ej pôdy<br />
sa, okrem iného, ustanovil in‰titút odvodov za<br />
odÀatie poºnohospodár<strong>sk</strong>ej pôdy a za neoprávnen˘<br />
záber poºnohospodár<strong>sk</strong>ej pôdy pre stavebné<br />
a iné úãely. Odvody predstavujú jedin˘ ekonomick˘<br />
nástroj ochrany poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
pôdy. Predmetná novela zákona o ochrane pôdy<br />
vytvára aj priestor na vyrovnanie regionálneho<br />
hospodár<strong>sk</strong>eho a sociálneho rozvoja regiónov<br />
Sloven<strong>sk</strong>a nasmerovaním investorov stavieb na<br />
v˘chod od bratislav<strong>sk</strong>ej a trnav<strong>sk</strong>ej aglomerácie<br />
do doteraz zanedbávan˘ch regiónov juÏného<br />
Sloven<strong>sk</strong>a od Krupiny aÏ po Veºké Kapu‰any, a<br />
tieÏ do regiónov severného a v˘chodného Sloven<strong>sk</strong>a.<br />
Predmetom povinnosti platenia odvodov<br />
je odÀatie najkvalitnej‰ích a najúrodnej‰ích poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
pôd zaraden˘ch do 1. aÏ 4.<br />
kvalitatívnej <strong>sk</strong>upiny. PovinnosÈ platenia odvodov<br />
sa nenavrhuje pri záberoch poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
pôd zaraden˘ch do 5. aÏ 9. <strong>sk</strong>upiny. Ustanovením<br />
in‰titútu odvodov oãakávame ochranu<br />
a stabilizáciu v˘mery najúrodnej‰ích poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
pôd Sloven<strong>sk</strong>a. Je to usmernenie a<br />
urãit˘m spôsobom donútenie investorov stavieb,<br />
aby sa v záujme zníÏenia finanãn˘ch nákladov<br />
orientovali do priestoru mimo územia<br />
najkvalitnej‰ích a najprodukãnej‰ích poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
pôd. A to na pôdy menej kvalitné a<br />
menej v˘znamné pre poºnohospodár<strong>sk</strong>u prvov˘robu.<br />
âo robí rezort pre stabilizáciu chovov hovädzieho<br />
dobytka a o‰ípan˘ch, ktor˘ch poãty po<br />
roku 1989 klesli Ako podporujete Ïivoãí‰nu<br />
v˘robu<br />
Pokles stavu hovädzieho dobytka po roku<br />
1989 súvisel aj so spoloãen<strong>sk</strong>˘mi zmenami a s<br />
potrebou vyrábaÈ surové krav<strong>sk</strong>é mlieko ão najefektívnej‰ie.<br />
Stavy hovädzieho dobytka klesali,<br />
ale úÏitkovosÈ dojníc sa zvy‰ovala. V roku<br />
2000 bola priemerná roãná úÏitkovosÈ na dojnicu<br />
4 467 kg. V roku 2007 sa dosiahla úÏitkovosÈ<br />
5 951 kg a pre tento rok sa odhaduje na 6 100<br />
kg. V období po vstupe SR do EÚ sektor chovu<br />
hovädzieho dobytka podporovala doplnková<br />
platba k jednotnej platbe na plochu prostredníctvom<br />
prémiov˘ch práv. Av‰ak táto podpora sa<br />
vzÈahovala v˘hradne na kategóriu dojãiacich<br />
kráv. Od roku 2007 sa pre‰lo na platbu formou<br />
veºk˘ch dobytãích jednotiek. Podºa nariadenia<br />
Rady (ES) ã. 1782/2003 sa v roku 2007 prijalo<br />
nariadenie vlády SR ã. 266/2007 Z. z. o podmienkach<br />
po<strong>sk</strong>ytovania podpory v poºnohospodárstve<br />
formou doplnkovej národnej priamej<br />
platby na veºké dobytãie jednotky. V˘hodou tejto<br />
formy podpory je celoplo‰n˘ záber financovania<br />
chovu hovädzieho dobytka. Chov o‰ípan˘ch<br />
a v˘roba bravãového mäsa po vstupe SR<br />
do EÚ patrí z hºadi<strong>sk</strong>a ekonomiky v˘roby k<br />
najrizikovej‰ím podnikateº<strong>sk</strong>˘m aktivitám. Realizaãná<br />
cena za kilogram Ïivej hmotnosti bravãového<br />
mäsa v roku 2002 dosiahla 44,76 Sk. Minimálna<br />
cena bola v roku 2007 na úrovni 34,54<br />
Sk, maximálnu úroveÀ dosiahla v roku 2005<br />
41,24 Sk. V máji 2008 sa cena mäsa zv˘‰ila na<br />
50,84 Sk/kg jatoãnej hmotnosti, cena v júni<br />
2008 bola 56,34 Sk/kg jatoãnej hmotnosti. Zv˘-<br />
‰enie cien sa pozitívne neprejavilo v efektívnosti<br />
v˘roby bravãového mäsa, lebo zv˘‰enie cien<br />
bravãového mäsa len ãiastoãne pokryje zv˘‰enie<br />
nákladov spôsoben˘ch zv˘‰ením cien surovín<br />
– k⁄mne zmesi, lieky – a ostatn˘ch nákladov.<br />
Pre nepriazniv˘ cenov˘ v˘voj bravãového mäsa<br />
a k⁄mnych zmesí poklesol poãet prasníc zo 131-<br />
tisíc kusov v roku 2000 na 49 029 ks k 31. máju<br />
2008 V rokoch 2004 aÏ 2006 napriek moÏnosti<br />
po<strong>sk</strong>ytnutia ‰tátnej pomoci na chov o‰ípan˘ch,<br />
sa táto po<strong>sk</strong>ytla iba v minimálnej ãiastke. Investície<br />
do chovu o‰ípan˘ch v rámci ‰trukturálnej<br />
politiky sa po<strong>sk</strong>ytli 92 subjektom v celkovej<br />
v˘‰ke 478 miliónov Sk. MoÏnosti podpory pre<br />
Ïivoãí‰nu v˘robu sú formou doplnkovej národnej<br />
priamej platby na veºkú dobytãiu jednotku,<br />
prostredníctvom programu rozvoja vidieka na<br />
roky 2007 – 2013 ako aj prostredníctvom ‰tátnej<br />
pomoci. Nepriamo zasa po<strong>sk</strong>ytovaním finanãn˘ch<br />
prostriedkov z európ<strong>sk</strong>ych aj národn˘ch<br />
zdrojov na podporu spotreby mlieka a<br />
mlieãnych v˘robkov cez program ‰kol<strong>sk</strong>é mlieko<br />
a projektom na propagáciu mlieka.<br />
Vlani v decembri EK schválila Operaãn˘ program<br />
Rybné hospodárstvo SR na programové<br />
obdobie 2007 – 2013. Aké moÏnosti po<strong>sk</strong>ytuje<br />
prijímateºom z radov chovateºov r˘b a<br />
spracovateºov produktov rybolovu a akvakultúry<br />
Prostredníctvom tohto operaãného programu<br />
s v˘‰kou 18, 9 milióna eur sa podpora zameriava<br />
predov‰etk˘m do roz‰írenia, rekon‰trukcie a<br />
modernizácie existujúcich produkãn˘ch zariadení,<br />
odbahÀovanie rybniãn˘ch plôch, v˘stavbu<br />
nov˘ch produkãn˘ch zariadení, v˘stavbu mal˘ch<br />
predajní pre úpravu a priamy predaj produktov<br />
akvakultúry. V rámci investícií do spracovania<br />
sa podporuje technické vybavenie a modernizácia<br />
existujúcich spracovateº<strong>sk</strong>˘ch jednotiek a<br />
celoÏivotné vzdelávanie. ëal‰ou moÏnosÈou pre<br />
prvov˘robcov v oblasti akvakultúry je opatrenie<br />
na podporu vzniku formovania, ãinnosti a uºahãenie<br />
administratívnych operácií organizáciám<br />
v˘robcov uznan˘ch Ministerstvom pôdohospodárstva<br />
SR po 1. januári 2007. Toto opatrenie je<br />
‰pecifické v tom, Ïe podpora v rámci neho sa po<strong>sk</strong>ytuje<br />
formou pau‰álnych platieb na základe<br />
roãn˘ch trÏieb z predaja produkcie akvakultúry<br />
prostredníctvom organizácie v˘robcov pri dodrÏaní<br />
podmienky predaja minimálne 80 percent<br />
vlastnej produkcie a maximálne 20 percent cudzej<br />
produkcie.<br />
Ako by ste zhodnotili súãasnú situáciu v lesnom<br />
hospodárstve S ak˘mi najväã‰ími problémami<br />
zápasí tento sektor<br />
Lesné hospodárstvo na Sloven<strong>sk</strong>u sa nachádza<br />
v neºahkej situácii. Okrem dlh‰ie trvajúcich<br />
problémov s nepriazniv˘m zdravotn˘m stavom<br />
lesov, najmä smrekov˘ch, a ich po‰kodením<br />
podkôrnym hmyzom sa v tomto roku prejavujú<br />
ìal‰ie negatívne faktory, ktoré v˘razne<br />
vpl˘vajú na celkov˘ stav lesného hospodárstva<br />
a jeho finanãné zabezpeãenie. Pozitívne v‰ak treba<br />
hodnotiÈ prijatie Akãného plánu Národného<br />
lesníckeho programu vládou SR. Ide o realizaã-<br />
n˘ dokument k Národnému lesníckemu programu,<br />
ktor˘ definuje päÈ strategick˘ch cieºov, ktoré<br />
ministerstvo rozpracováva do konkrétnych<br />
opatrení. Rozsah a r˘chlosÈ rozpadu smreãín na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u je v‰ak podstatne r˘chlej‰í, ako predpokladali<br />
aj pesimistické scenáre vypracované<br />
po veternej smr‰ti v roku 2004. Vzniknutú situáciu<br />
v smrekov˘ch lesoch moÏno charakterizovaÈ<br />
ako jeden z najváÏnej‰ích lesníckych problémov<br />
v súãasnosti. Na rie‰enie tejto nepriaznivej<br />
situácie reagovala aj vláda SR. V novembri<br />
2007 prijala uznesenie, na základe ktorého ministerstvo<br />
pôdohospodárstva v roku 2008 zabezpeãuje<br />
finanãné prostriedky na zabránenie zhor-<br />
‰ovania zdravotného stavu lesn˘ch porastov s<br />
prevládajúcim zastúpením smreka v sume 355<br />
miliónov Sk z Programu rozvoja vidieka a z rozpoãtu<br />
MP SR. Na trhu s drevom sa prejavili dôsledky<br />
hypotekárnej krízy na americkom kontinente<br />
a dochádza k celosvetovému poklesu<br />
cien dreva a poklesu dopytu po ihliãnatom dreve.<br />
Na trhu je prebytok ihliãnatého dreva a zni-<br />
Ïuje sa jeho cena. Pritom trÏby za drevo predstavujú<br />
vy‰e 80 percent celkov˘ch trÏieb v lesnom<br />
hospodárstve na Sloven<strong>sk</strong>u a u niektor˘ch<br />
subjektov vy‰e 95 percent ich celkov˘ch trÏieb.<br />
Preto pokles cien dreva, prípadne zníÏenie dopytu<br />
po Àom, znamená pre tieto subjekty ako aj<br />
pre dodávateºov sluÏieb v lesnom hospodárstve<br />
váÏne existenãné problémy s moÏn˘m negatívnym<br />
sociálnym dopadom a dopadom na zamestnanosÈ.<br />
K nepriaznivému stavu prispeli aj následky<br />
povodní z 30. t˘ÏdÀa tohto roka. Len v<br />
‰tátnom podniku Lesy SR sa ‰kody pohybujú<br />
okolo 70 miliónov korún a v ·tátnych lesoch Tatran<strong>sk</strong>ého<br />
národného parku okolo 14 miliónov<br />
korún. ·kody ne‰tátnych subjektov lesného hospodárstva<br />
sú taktieÏ veºké. Ide opätovne o mimoriadne<br />
situácie, ktoré tieto subjekty nepredpokladali<br />
a na ich rie‰enie nemajú vytvorené rezervy.<br />
Ministerstvo plánuje kvôli potravinovej situácii<br />
vytvoriÈ krízov˘ fond. âo bude jeho úlohou<br />
Z ak˘ch prostriedkov by sa mal financovaÈ<br />
Návrh, respektíve úvaha o vytvorení krízového<br />
fondu vychádzala z dvoch <strong>sk</strong>utoãností. Svetová<br />
potravinová kríza núti ‰táty prijaÈ opatrenia<br />
na rie‰enie potravinovej bezpeãnosti obãanov.<br />
Súkromné <strong>sk</strong>ladovanie, ako jedno z opatrení,<br />
ktoré dáva do pozornosti EÚ, a na ktoré sú<br />
vyãlenené peniaze únie, sa doteraz neprejavilo<br />
ako efektívny nástroj, ktor˘ by sloven<strong>sk</strong>í poºnohospodári<br />
vyuÏívali. ·tát by mal v tejto oblasti<br />
pristupovaÈ oveºa efektívnej‰ie. Druhou, nemenej<br />
dôleÏitou <strong>sk</strong>utoãnosÈou sú dôsledky klimatick˘ch<br />
zmien. Ide najmä o neúrody v dôsledku<br />
sucha, povodní, ochorení ãi rôznych nákaz,<br />
ktoré spôsobujú znaãné ‰kody. Prebiehajú anal˘zy<br />
daného stavu a pripravuje sa materiál t˘kajúci<br />
sa celkovo potravinovej bezpeãnosti. Mal by<br />
daÈ odpoveì aj na otázky vypl˘vajúce zo súãasnej<br />
situácie na trhoch s potravinami a pohybom<br />
cien. Podºa v˘sledkov anal˘z budú predmetom<br />
v˘stupu daného materiálu aj odpovede na otázky<br />
krízového fondu a ìal‰ích opatrení. Mojím<br />
cieºom je aj zaãatie verejnej di<strong>sk</strong>usie na túto<br />
tému úzko súvisiacu so stratégiou poºnohospodárstva<br />
nielen z pohºadu Sloven<strong>sk</strong>a, ale aj Európ<strong>sk</strong>ej<br />
únie. Poºnohospodárstvo si totiÏ zaslú-<br />
Ïi ‰pecifick˘ prístup, pretoÏe tento sektor nie je<br />
len o obchode, ale najmä o v˘Ïive obyvateºstva.<br />
Treba si uvedomiÈ, Ïe zákony prírody sú silnej-<br />
‰ie ako zákony trhu.<br />
14
D R E V Á R S K Y P R I E M Y S E L<br />
ãlen Zväzu spracovateºov dreva Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
SpoloãnosÈ PRP, s. r. o., pôsobí v drevospracujúcom priemysle<br />
uÏ 14 rokov a za toto obdobie sa vypracovala z malej píly<br />
na juhu Sloven<strong>sk</strong>a na druhého najväã‰ieho sloven<strong>sk</strong>ého<br />
spracovateºa dreva na Sloven<strong>sk</strong>u.<br />
Nosn˘m programom firmy je spracovanie<br />
ihliãnatej guºatiny, v˘roba a impregnácia<br />
ãerstvo rezaného kon‰trukãného reziva<br />
s vyuÏitím najmä v stavebnom priemysle.<br />
Hlavn˘m sortimentom je ãerstvo<br />
rezané smrekové rezivo, stavebné kon-<br />
‰trukãné rezivo, ako hranoly, laty, for‰ne,<br />
do<strong>sk</strong>y rôznych rozmerov a dæÏok. Rezivo<br />
spæÀa v‰etky kvalitatívne poÏiadavky Na<br />
poÏiadanie zákazníkov je moÏné drevo<br />
impregnovaÈ. Takto o‰etrené rezivo je<br />
odolné voãi drevokaznému hmyzu, hubám<br />
a plesni.<br />
Od svojho vzniku v roku 1994 pre‰la<br />
prevádzka rozsiahlou modernizáciou a v˘robn˘<br />
proces poãnúc elektronickou prebierkou<br />
drevnej hmoty aÏ po samotn˘ porez<br />
je plne automatizovan˘. Guºatina je<br />
hneì pri vstupe elektronicky premeraná,<br />
odkôrnená a zbavená koreÀov˘ch nábehov.<br />
Takto o‰etrená je automaticky zatriedená<br />
do boxov podºa kvalitatívnych znakov<br />
a postupuje na ìal‰ie spracovanie na piliar<strong>sk</strong>u<br />
linku. Technológia pílenia guºatiny patrí<br />
medzi najmodernej‰ie a tento systém je<br />
vybaven˘ kompletnou optimalizáciou pílenia<br />
a PLC riadením.<br />
Aj keì je linka v prevádzke len dva roky<br />
a splnila v‰etky oãakávania, spoloãnosÈ<br />
plánuje jej inováciu pridaním 3D <strong>sk</strong>enera.<br />
Toto meranie umoÏÀuje presnej‰ie zosnímanie<br />
guºatiny a v˘ber najvhodnej‰ieho<br />
porezového plánu.<br />
Pravidelné medzioperaãné kontroly zabezpeãujú,<br />
Ïe rezivo spæÀa v‰etky kvalitatívne<br />
poÏiadavky na stavebné a kon‰trukãné<br />
rezivo. Dôkazom je aj certifikát vnútropodnikovej<br />
kontroly kvality, vydan˘ firmou<br />
Lignotesting, na základe ktorého sme vydali<br />
Vyhlásenie zhody na pevnostne triedené<br />
kon‰trukãné rezivo.<br />
SpoloãnosÈ venuje trvalú pozornosÈ kvalite<br />
v˘robkov a sluÏieb a zabezpeãuje popri<br />
vysokej efektívnosti v˘roby aj rast environmentálneho<br />
povedomia spoloãnosti.<br />
Trvalo udrÏiava certifikovan˘ systém manaÏérstva<br />
kvality ISO 9001:2000 a v súãasnosti<br />
pracuje aj na zavedení systému<br />
environmentálneho manaÏérstva podºa<br />
14001:2004 a systému BOZP 18001.<br />
ManaÏment spoloãnosti v súãasnosti prehodnocuje<br />
ìal‰ie plány do budúcnosti na<br />
v˘stavbu kotolne, su‰iarne reziva a automatu<br />
na hobºovanie a profilovanie dreva. Su-<br />
‰iareÀ a hobºovacie centrum reziva predstavuje<br />
vy‰‰iu fázu spracovania reziva a potreba<br />
jej vybudovania vyplynula najmä z<br />
potrieb zákazníka. Okrem ‰irokej ‰kály<br />
ãerstvo rezaného reziva, pribudne do zoznamu<br />
ponúkan˘ch v˘robkov aj su‰ené a hobºované<br />
rezivo, vhodné na ìal‰ie pouÏitie<br />
v stavbár<strong>sk</strong>om priemysle v interiéri ãi ako<br />
polotovar v nábytkárstve.<br />
Okrem t˘chto uÏ naplánovan˘ch investícií<br />
má spoloãnosÈ aj dlhodobé ciele v podobe<br />
finalizácie celého v˘robného procesu.<br />
Firma je ãlenom Zväzu spracovateºov<br />
dreva SR, konateº pán Ján BoÏík pôsobí vo<br />
funkcii viceprezidenta ZSD SR a predsedu<br />
drevár<strong>sk</strong>ej sekcie.<br />
PRP, s. r. o.<br />
Îelezniãná 1068<br />
990 01 Veºk˘ Krtí‰<br />
tel./fax: +421 47 483 0010<br />
prp@prp.<strong>sk</strong><br />
ekonomika@prp.<strong>sk</strong><br />
www.prp.<strong>sk</strong><br />
15
S L O V E N S K É P O ª N O H O S P O D Á R S T V O<br />
História Skupiny AGROFERT Holding je <strong>sk</strong>vel˘m príkladom dravej (a zdravej) expanzie<br />
úspe‰ného podniku, generujúceho voºné zdroje, ktoré jeho akcionári nechávali „pracovaÈ“<br />
a ìalej reinvestovali do podnikov, pôsobiacich v oblastiach podnikateº<strong>sk</strong>ej ãinnosti<br />
AGROFERT-u. Táto stratégia riadenej expanzie bola zaloÏená na r˘chlej a efektívnej<br />
re‰trukturalizácii majetkov˘ch úãastí pri súãasnom striktnom zachovaní ekonomickej prosperity<br />
a stability v‰etk˘ch zainteresovan˘ch subjektov. Okolo spoloãnosti AGROFERT, a. s., sa vytvorila<br />
silná <strong>sk</strong>upina, zdruÏujúca subjekty s väzbou na chémiu, poºnohospodárstvo a potravinárstvo<br />
najmä v âe<strong>sk</strong>ej republike a na Sloven<strong>sk</strong>u. Na otázky Parlamentného kuriéra odpovedá<br />
Ing. Andrej BABI·, generálny riaditeº Agrofert Holding, a. s.<br />
V biznise niet miesta pre ilúzie.<br />
Naìalej platí: 1 + 1 = 2<br />
V roku 2002 nበãasopis priniesol s vami<br />
ako s mimoriadne úspe‰n˘m sloven<strong>sk</strong>˘m<br />
podnikateºom pôsobiacim v âechách obsiahly<br />
rozhovor. Rok predt˘m ste boli v âR<br />
vyhlásen˘ za manaÏéra roka, na stole vám<br />
leÏali ambiciózne privatizaãné projekty ãi<br />
uÏ v âechách alebo na Sloven<strong>sk</strong>u, strategické<br />
zámery prienikov na trhy ìal‰ích<br />
krajín najmä v rámci Európ<strong>sk</strong>ej únie. Odvtedy<br />
sa udiali v externom prostredí âR,<br />
SR i EÚ rozsiahle politické i ekonomické<br />
zmeny, zmenila sa aj celková svetová podnikateº<strong>sk</strong>á<br />
klíma. âo sa odvtedy udialo a<br />
zmenilo v Skupine Agrofert Holding<br />
âas tak r˘chlo beÏí a mám ho tak málo, Ïe<br />
si na v‰etko, ão sa udialo od roku 2002, ani<br />
poriadne nespomeniem. Tie hlavné udalosti<br />
boli asi tieto: vyhrali sme ná‰mu partnerovi<br />
PKN Orlen v roku 2004 privatizáciu ãe<strong>sk</strong>ého<br />
Unipetrolu. Následne v‰ak PKN Orlen<br />
svoje zmluvné záväzky nesplnil a neodpredal<br />
nám firmy, na ktor˘ch sme sa dohodli. Preto<br />
sme ho zaÏalovali asi o miliardu eur na arbitráÏnom<br />
súde.<br />
Kúpili sme v Nemecku SKW Piesteritz a<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u Duslo, ãím sme sa stali druh˘m<br />
najväã‰ím v˘robcom hnojív v Európe.<br />
Vstúpili sme v âechách i na Sloven<strong>sk</strong>u do<br />
mlynár<strong>sk</strong>eho a pekár<strong>sk</strong>eho biznisu, taktieÏ do<br />
mäsopriemyslu v oboch republikách.<br />
Dnes má Skupina viac ako 250 kapitálov˘ch<br />
úãastí a predpokladám, Ïe v tomto roku<br />
dosiahneme cca 135 mld. Kã nekonsolidovan˘ch<br />
trÏieb. Pravdepodobne prekroãíme hranicu<br />
100 mld. Kã konsolidovan˘ch trÏieb.<br />
Aj preto naìalej expandujeme, aby sme<br />
udrÏali ekonomiku Skupiny.<br />
V samotnej Skupine sa toho veºa nezmenilo.<br />
Veºa firiem fúzujeme, veºa firiem máme<br />
vertikálne nadviazan˘ch. BohuÏiaº, na‰e firmy<br />
ãasto bojujú medzi sebou namiesto toho,<br />
aby Èahali za jeden povraz. TakÏe naìalej je<br />
Skupina AGROFERT ãiastoãne organizovan˘<br />
chaos.<br />
Dovoºte zacitovaÈ z toho dávneho rozhovoru:<br />
„Zatiaº e‰te stále Skupina nedokázala<br />
doplniÈ rady manaÏérov tak, ako by som<br />
si to predstavoval.“ Aká je situácia v tomto<br />
smere dnes<br />
ªudí je málo, hlavne t˘ch, ktorí chcú nieão<br />
dokázaÈ, nieão za sebou zanechaÈ. ªudí s<br />
Èahom na bránku, zdravo agresívnych a urputn˘ch,<br />
ale zároveÀ s potrebnou dávkou pokory<br />
sa nám nedostáva. Potrebujeme dobr˘ch<br />
ºudí na v‰etk˘ch riadiacich a pracovn˘ch pozíciách.<br />
Situácia ideálna asi nebude nikdy, ale<br />
postupne si myslím, Ïe je to stále lep‰ie a lep-<br />
‰ie, aj keì moji najbliωí spolupracovníci hovoria,<br />
Ïe moja personálna politika je katastrofálna.<br />
Asi majú pravdu. Verím totiÏ na „lopatkovú<br />
teóriu“. Trojroãné dieÈa sa s lopatkou na<br />
pie<strong>sk</strong>ovi<strong>sk</strong>u správa rovnako ako sa bude správaÈ<br />
v dospelosti. Keì niekoho nového prijímate,<br />
problém je akurát v tom zistiÈ, ako sa<br />
s tou lopatkou správal. SnaÏím sa o personalistike<br />
dosÈ ãítaÈ, aj keì ãasto by som <strong>sk</strong>ôr potreboval<br />
rady psychiatra.<br />
Teda je v‰etko na najlep‰ej ceste<br />
Ako sa to vezme. Napriek t˘mto ãíslam<br />
zi<strong>sk</strong> vyjadren˘ pomerov˘mi ukazovateºmi<br />
klesá kvôli celkovému v˘voju podnikateº<strong>sk</strong>ého<br />
prostredia v oboch krajinách. KeìÏe<br />
sme v prvej desiatke ãe<strong>sk</strong>˘ch a sloven<strong>sk</strong>˘ch<br />
exportérov, silná ãe<strong>sk</strong>á a sloven<strong>sk</strong>á koruna<br />
nám likviduje zi<strong>sk</strong>y. Supermonopoly na elektrinu,<br />
plyn alebo uhlie sú ìal‰ími subjektmi,<br />
ktoré odãerpávajú nበzi<strong>sk</strong>. ªudia chcú logicky<br />
stále väã‰ie platy, atì. atì. V‰etky tieto<br />
vplyvy pôsobia proti rastu na‰ej v˘konnosti.<br />
16
S L O V E N S K É P O ª N O H O S P O D Á R S T V O<br />
Ako sme o tom hovorili, podnikateº<strong>sk</strong>á filozofia<br />
AGROFERT-u bol prv˘ch zhruba<br />
desaÈ rokov postavená na razantnej expanzii<br />
a agresívnej, no pritom premyslenej<br />
akviziãnej stratégii. Nebáli ste sa kupovaÈ<br />
aj menej v˘konné ãi zadlÏené firmy, zí<strong>sk</strong>avaÈ<br />
firmy v konkurze. Je táto dynamika<br />
zí<strong>sk</strong>avania ìal‰ích a ìal‰ích podnikov<br />
charakteristická aj pre aktuálnu prítomnosÈ<br />
Alebo transformovala do sofistikovanej‰ích<br />
postupov, spôsobov a ciest, ako napredovaÈ<br />
Podnikateº<strong>sk</strong>á filozofia sa nezmenila, akurát<br />
podniky, ktoré kupujeme, sú 3- aÏ 6-krát<br />
drah‰ie ako koncom 90. rokov minulého a na<br />
zaãiatku tohto storoãia. Hlavné ne‰Èastie sú<br />
práve tie private equity fondy, ktoré preplácali<br />
hodnoty firiem a poÏiãiavali si na to v<br />
bankách. ëalej v‰etci tí, ktorí kupujú firmy<br />
za cudzie peniaze, nie za svoje. Niã sofistikované<br />
sme nevymysleli, platí naìalej Ïe 1 +<br />
1 = 2, plus tro‰ku intuície a ‰Èastia. V dne‰-<br />
nom svete odhadnúÈ a predpovedaÈ nemôÏete<br />
vôbec niã.<br />
VráÈme sa e‰te k tomu star‰iemu rozhovoru,<br />
uÏ len pre zaujímavú moÏnosÈ porovnávania.<br />
OpäÈ citát: „Právny rámec podnikateº<strong>sk</strong>ého<br />
prostredia je kºúãov˘m meradlom<br />
jeho investor<strong>sk</strong>ej príÈaÏlivosti“.<br />
Ako z tohto pohºadu vnímate súãasnú situáciu<br />
nielen v âe<strong>sk</strong>ej a Sloven<strong>sk</strong>ej republike,<br />
ale povedzme aj v Maìar<strong>sk</strong>u a ìal‰ích<br />
krajinách strednej Európy, ktoré pre‰li<br />
zloÏit˘m procesom premeny a v ktor˘ch<br />
podnikáte<br />
Podnikateº<strong>sk</strong>é prostredie v âe<strong>sk</strong>ej republike<br />
a v Sloven<strong>sk</strong>ej republike som uÏ popísal.<br />
V Maìar<strong>sk</strong>u zaãíname teraz nakupovaÈ prvé<br />
firmy, takÏe uvidíme.<br />
Do tretice citát z vá‰ho rozhovoru z roku<br />
2002: „V oblasti strednej Európy bude<br />
e‰te asi rok, moÏno dva trvaÈ situácia, ktorú<br />
by som nazval obdobím veºk˘ch príle-<br />
Ïitostí“. Povedali ste to v súvislosti s vtedy<br />
prebiehajúcimi privatizáciami ‰tátnych<br />
majetkov˘ch úãastí. Splnili sa va‰e oãakávania<br />
Podarilo sa vám vyuÏiÈ toto obdobie<br />
podºa svojich maximálnych predstáv<br />
Toto obdobie sme bohuÏiaº nevyuÏili, hlavn˘<br />
projekt Unipetrol sme nezvládli. Dnes<br />
podnikáme v âechách i na Sloven<strong>sk</strong>u bez<br />
vplyvu ‰tátu a to je dobre. Na‰e podnikanie<br />
je objektívne.<br />
V súãasnosti tvorí Skupinu AGROFERT<br />
viac ako 150 spoloãností, ktoré zamestnávajú<br />
viac neÏ 20 000 zamestnancov. Ako to<br />
celé drÏí pokope Je za t˘m ekonomick˘<br />
tmel, alebo <strong>sk</strong>ôr optimálne nastavená firemná<br />
kultúra, komunikácia s ºuìmi, ocenenie<br />
ich schopnosti Mohli by ste cel˘<br />
systém trochu priblíÏiÈ âo je to a akú má<br />
funkciu tzv. Riadiaci v˘bor âo je to systém<br />
„vlajkov˘ch lodí“<br />
Riadiaci v˘bor zanikol a systém vlajkov˘ch<br />
lodí tieÏ. Od 1. apríla 2007 funguje nové rekon‰truované<br />
predstavenstvo AGROFERT<br />
HOLDING, a. s., a ideme na to tak, Ïe pride-<br />
ºujeme celo<strong>sk</strong>upinové projekty jednému manaÏérovi<br />
a podporujeme ho.<br />
Ako sme uÏ o tom hovorili, podnikáte nielen<br />
na viacer˘ch kontinentoch, ale aj “hneì<br />
vedºa“, v Sloven<strong>sk</strong>ej republike. S ak˘mi v˘sledkami<br />
Mohli by ste spomenúÈ najdôleÏitej‰ie<br />
podnikateº<strong>sk</strong>é aktivity na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
v posledn˘ch rokoch<br />
Na‰e aktivity na Sloven<strong>sk</strong>u sú známe. Podnikáme<br />
v chémii, poºnohospodárstve, mlynárstve,<br />
pekárstve a spracovaní hydiny.<br />
A aktuálne zámery na Sloven<strong>sk</strong>u Napríklad<br />
v súvislosti s akvizíciou ·ari‰<strong>sk</strong>˘ch pekární<br />
a cukrární a spoloãnosti Belar<br />
Na Sloven<strong>sk</strong>u máme nakúpené uÏ dosÈ.<br />
Okrem Dusla a niektor˘ch agropodnikov a<br />
poºnonákupov ostatné firmy v˘konnosÈou zaostávajú<br />
za ãe<strong>sk</strong>˘mi sester<strong>sk</strong>˘mi firmami.<br />
E‰te nikdy sme nekúpili firmu v takom dezolátnom<br />
stave ako Belar. Hodnota firmy oproti<br />
cene ktorú sme zaplatili je podstatne niÏ-<br />
‰ia a potrvá roky, k˘m to dáme do poriadku.<br />
Navy‰e sester<strong>sk</strong>é firmy v rámci Skupiny tieÏ<br />
moc nechcú Belaru pomôcÈ. Pre nové firmy<br />
a nov˘ch manaÏérov je vÏdy veºk˘ problém<br />
sa do Skupiny integrovaÈ.<br />
Na rozdiel od âe<strong>sk</strong>ej republiky Sloven<strong>sk</strong>o<br />
prechádza na euro a za pár mesiacov sa<br />
stane ãlenom eurozóny. Ako vnímate tento<br />
fakt zo svojho podnikateº<strong>sk</strong>ého pohºadu<br />
Bude maÈ nejak˘ vplyv na ìal‰ie zintenzívnenie<br />
va‰ich aktivít na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
Vnímam to ako nieão nové, kde nikto nevie,<br />
ak˘ to bude maÈ vplyv na jednotlivé podnikateº<strong>sk</strong>é<br />
subjekty. V˘hoda je, Ïe odpadnú<br />
kurzové riziká a zaisÈovacie operácie. Na<br />
na‰e aktivity to vplyv nebude maÈ. Máme<br />
firmy v Nemecku, ktoré fungujú v eurozóne<br />
uÏ dávno.<br />
„Skupina AGROFERT dnes funguje ako<br />
voºné holdingové zo<strong>sk</strong>upenie, maximálne<br />
vyuÏívajúce synergické efekty, vychádzajúce<br />
zo snahy o maximálne vyuÏitie vedomostí<br />
a <strong>sk</strong>úseností jednotliv˘ch ãlenov <strong>sk</strong>upiny<br />
na prospech <strong>sk</strong>upiny ako celku bez<br />
v˘razného posilÀovania centralizaãného<br />
prvku matky.“ Toºko citát. Dnes v‰ak vo<br />
svete – najmä vo veºk˘ch spoloãnostiach –<br />
nastupuje opaãn˘ trend: aj o lokálnych<br />
margináliách na Sloven<strong>sk</strong>u ãi v âechách<br />
rozhoduje matka v Nemecku ãi v USA. âo<br />
vy na to<br />
Skupina AGROFERT zìaleka v‰etky moÏné<br />
synergie nevyuÏíva, zatiaº tomu bránia<br />
väã‰inou niektorí manaÏéri jednotliv˘ch firiem,<br />
moÏná ich priveºké egá. Ale naìalej sa<br />
snaÏíme vybrané oblasti centralizovaÈ a ako<br />
som povedal, cez poveren˘ch manaÏérov,<br />
ktor˘m po<strong>sk</strong>ytujeme podporu, riadiÈ celo<strong>sk</strong>upinové<br />
projekty. Veºké globálne firmy<br />
fungujú inak. Majú takú pozíciu na trhu, Ïe<br />
moÏno by ani Ïiadne manaÏmenty nepotrebovali.<br />
Nev˘hodou t˘chto firiem v‰ak je, Ïe do<br />
zahraniãia posielajú ãasto svojich univerzálnych<br />
manaÏérov namiesto toho, aby angaÏovali<br />
v na‰om prostredí Slovákov a âechov.<br />
Ale samozrejme to závisí od jednotlivého<br />
biznisu.<br />
Aká je va‰a vízia ìal‰ieho rozvoja Skupiny<br />
AGROFERT<br />
Vízia je, Ïe chceme preÏiÈ na trhu monopolov<br />
vstupn˘ch surovín, na trhu kupujúceho<br />
maloobchodn˘ch reÈazcov, kde sme v pozícii<br />
predávajúceho a na trhu predávajúceho rastlinnej<br />
prvov˘roby, kde sme v opaãnej role<br />
kupujúceho. Tento a budúci rok zaãneme po<br />
prv˘ raz predávaÈ firmy a tam, kde nemáme<br />
ambície expandovaÈ biznis, sa ho zbavíme.<br />
Na záver dovoºte trocha osobnej‰iu otázku.<br />
Ako mimoriadne úspe‰n˘ a pritom mediálne<br />
„ostro sledovan˘“ manaÏér ste uÏ<br />
predt˘m mali a vlastne stále máte mnoÏstvo<br />
neprajníkov, ktor˘m ste t⁄Àom v oku.<br />
Stále to e‰te dokáÏete vnútorne „ustáÈ“ a<br />
vstaÈ ráno s jasnou hlavou: toto chcem robiÈ,<br />
t˘mto pozitívnym veciam sa chcem<br />
dnes venovaÈ<br />
Antidepresíva zatiaº neberiem. Na novinár<strong>sk</strong>e<br />
lÏi, úãelové nepravdy som si zvykol,<br />
uÏ sa nesúdim. Viac-menej som sa uzavrel.<br />
ZávisÈ, zloba naìalej h˘bu spoloãnosÈou.<br />
Ja sa nevenujem pozitívnym veciam. V Agroferte<br />
mám hlavne úlohu venovaÈ sa „pre‰ºapom“<br />
a problémov˘m firmám, rozhodnutiam<br />
v akvizíciách a divestíciách. Urãite by som<br />
rad‰ej robil obchodníka v nejakej na‰ej firme,<br />
to znamená to, ão ma baví uÏ od pätnástich rokov.<br />
17
S L O V E N S K É P O ª N O H O S P O D Á R S T V O<br />
SpoloãnosÈ Hriadeº, s. r. o., zameraná predov‰etk˘m na predaj a servis kvalitn˘ch<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ych strojov, vznikla v roku 1993. Tento rok teda oslavuje 15. v˘roãie svojej existencie.<br />
A Ïe je to existencia úspe‰ná, o tom sa na‰i ãitatelia môÏu presvedãiÈ v rozhovore s generálnym<br />
riaditeºom spoloãnosti Hriadeº, s. r. o., Nitra, diplomovan˘m inÏinierom Zoltánom SZIKSZAIOM.<br />
·piãková kvalita<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ych strojov<br />
i servisu<br />
Mohli by ste, pán generálny riaditeº, v kocke<br />
predstaviÈ spoloãnosÈ Hriadeº, s. r. o.<br />
V súãasnosti máme 82 zamestnancov, mana-<br />
Ïérov, predajcov, servisn˘ch pracovníkov, z toho<br />
19 s vysoko‰kol<strong>sk</strong>˘m vzdelaním. Roãne dosahujeme<br />
obrat cca 11 mil. eur, s medziroãn˘m nárastom<br />
10 – 15%. V roku 2007 boli dosiahnuté<br />
doteraz najlep‰ie, rekordné v˘sledky, obrat 16,5<br />
miliónov eur. Od zaãiatku pôsobenia sme investovali<br />
do rekon‰trukcie a v˘stavby nov˘ch budov,<br />
‰irokej siete vlastného servisu, bohatého autoparku<br />
a modernej poãítaãovej siete. V Nitre<br />
máme okrem hlavnej administratívnej budovy<br />
maloobchodnú predajÀu, distribuãn˘ veºko<strong>sk</strong>lad,<br />
colné <strong>sk</strong>lady, servisnú dielÀu a agrobazár. Na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u prevádzkujeme vlastné stredi<strong>sk</strong>á v 6<br />
mestách – v Nitre, Komárne, Trnave, Luãenci,<br />
Rimav<strong>sk</strong>ej Sobote a v Ko‰iciach. Koncom roka<br />
2007 sme slávnostne otvorili nové priestory v<br />
Ko‰iciach na Tepláren<strong>sk</strong>ej ulici. Je to najmodernej‰ie<br />
stredi<strong>sk</strong>o spoloãnosti vôbec s komplexn˘mi<br />
sluÏbami.<br />
SpoloãnosÈ Hriadeº, s. r. o., sa môÏe pochváliÈ<br />
stabiln˘m zi<strong>sk</strong>om a stúpajúcou krivkou<br />
rastu. V ãom sú podºa vás príãiny t˘chto<br />
úspe‰n˘ch v˘sledkov v urãite zloÏitom a ne-<br />
ºahkom poºnohospodár<strong>sk</strong>om podnikateº<strong>sk</strong>om<br />
prostredí<br />
Áno, od roku 1993, keì bola na‰a spoloãnosÈ<br />
zaloÏená, s radosÈou môÏem kon‰tatovaÈ, Ïe dosahujeme<br />
veºmi dobré ekonomické v˘sledky. A<br />
krivka rastu naozaj stúpa. K˘m v roku 1993<br />
sme mali obrat zhruba 1 milión korún, v roku<br />
1999 to uÏ bolo prv˘ch 100 miliónov korún, o<br />
tri roky sme dosiahli dvojnásobok, t. j. 200 miliónov<br />
a o ìal‰ie tri roky to bolo opäÈ stopercentné<br />
zv˘‰enie na 400 miliónov korún. Doteraz<br />
najúspe‰nej‰í bol rok, ktor˘ máme za sebou – ten<br />
vlaÀaj‰í.<br />
A ãomu môÏeme ìakovaÈ za tieto v˘sledky<br />
Asi by som to zhrnul do troch siln˘ch faktorov:<br />
Po prvé: podarilo sa nám byÈ v správny ãas na<br />
správnom mieste. Myslím t˘m na‰e zaãiatky na<br />
sloven<strong>sk</strong>om trhu. V tom roku, t. j. v roku 1993,<br />
vzniklo na Sloven<strong>sk</strong>u urãité vákuum v dodávkach<br />
náhradn˘ch dielov na poºnohospodár<strong>sk</strong>e<br />
stroje. A my sme túto ‰ancu vyuÏili a zaãali<br />
sme intenzívne zásobovaÈ poºnohospodárov náhradn˘mi<br />
dielmi.<br />
Po druhé: stavili sme na v˘konné a kvalitné<br />
produkty. Postupne, ako sme roz‰irovali na‰u<br />
ãinnosÈ, okrem náhradn˘ch dielov sme zaãali<br />
predávaÈ aj poºnohospodár<strong>sk</strong>u techniku renomovan˘ch<br />
znaãiek, medzi ktor˘mi máme dnes<br />
najsilnej‰í klasick˘ kolesov˘ traktor na svete nemeckej<br />
znaãky FENDT.<br />
No a po tretie: dali sme dohromady bezpochyby<br />
profesionálny, kvalitn˘ tím pracovníkov, ktorí<br />
sa neustále starajú o spokojnosÈ na‰ich klientov<br />
a partnerov.<br />
Spomínali ste rok 2007 ako naúspe‰nej‰í v doteraj‰ej<br />
histórii firmy. Ak˘ bol konkrétne z<br />
hºadi<strong>sk</strong>a hospodár<strong>sk</strong>ych ukazovateºov<br />
Ako som uÏ spomenul, rok 2007 bol zatiaº<br />
najlep‰í, ão sa t˘ka hospodár<strong>sk</strong>ych v˘sledkov.<br />
Dosiahli sme obrat vy‰e pol miliardy sloven<strong>sk</strong>˘ch<br />
korún. Keì sme pri plánovaní v kruhu kolegov<br />
analyzovali na‰e moÏnosti na trhu, aká je<br />
na‰a pozícia, aké sú na‰e silné stránky, verili<br />
sme, Ïe dosiahneme na‰e ciele.<br />
âo sa t˘ka <strong>sk</strong>ladby t˘chto v˘sledkov, ãísla hovoria<br />
samé za seba. Najlep‰ie sa nám darilo v oblasti<br />
predaja strojov. Na celkovej trÏbe sa tento<br />
predaj podielal pribliÏne päÈdesiatimi percentami.<br />
Predaj náhradn˘ch dielov je na úrovni 48<br />
percent, z ãoho 21 percent predstavoval export.<br />
V servise vìaka vysokej technickej úrovni nami<br />
predávan˘ch strojov sme dosiahli 2 percentá z<br />
celkovej trÏby.<br />
Aj na základe t˘chto v˘sledkov ste jednoznaãne<br />
v „prvej lige“ vo svojom podnikateº<strong>sk</strong>om<br />
priestore. Na ktorom mieste<br />
Z pohºadu ná‰ho umiestnenia na sloven<strong>sk</strong>om<br />
trhu vyjadrené poãtom predan˘ch traktorov sme<br />
na 4. mieste medzi 25 najväã‰ími predajcami.<br />
Najviac predávané sú traktory FENDT Vario,<br />
hlavne deväÈstovkovej rady, potom postrekovaãe<br />
Berthoud, stroje na obrábanie pôdy Simba,<br />
Rabe a Framest ako aj ìal‰ie návesné a prívesné<br />
zariadenia.<br />
Sú to celkové v˘sledky spoloãnosti, na ktor˘ch<br />
sa podiela 6 vlastn˘ch stredí<strong>sk</strong> po celom<br />
Sloven<strong>sk</strong>u. Najlep‰ie predaje dosahujeme v Nitre,<br />
Trnave a Luãenci, ale len mal˘ rozdiel ich delí<br />
od Komárna, Ko‰íc a Rimav<strong>sk</strong>ej Soboty.<br />
Znaãka FENDT a Hriadeº, s. r. o., sú vo vedomí<br />
sloven<strong>sk</strong>˘ch poºnohospodárov uÏ pevne<br />
spojené. Hriadeº, s. r. o., je v˘hradn˘m predajcom<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ej techniky tejto<br />
znaãky. Preão ste sa rozhodli práve pre Àu<br />
Áno, od roku 2002 sme v˘hradn˘m predajcom<br />
traktorov nemeckej znaãky FENDT. SpoloãnosÈ<br />
AGCO FENDT ponúka v tomto sortimente<br />
spolu 35 modelov traktorov v 6 veºkostn˘ch<br />
radoch, obilné kombajny a lisy pre hranaté<br />
aj okrúhle balíky. Predávajú sa v 18 krajinách<br />
Európy. Podiel Fendtu na celoeuróp<strong>sk</strong>om trhu<br />
vlani dosiahol takmer 7 % , v samotnom Nemecku<br />
mal 20 %-n˘ podiel, v kategórii nad 51 kon<strong>sk</strong>˘ch<br />
síl bol na prvom mieste. V minulom roku<br />
bolo na trhu umiestnen˘ch celkovo 28 449 kusov<br />
traktorov FENDT.<br />
Znaãka FENDT si za svoju 76-roãnú existenciu<br />
vybudovala celosvetovo v˘born˘ imidÏ.<br />
Traktory znaãky FENDT sú svetovou jednotkou,<br />
majú poÏadovan˘ vysok˘ v˘kon, sú kvalitné a<br />
spoºahlivé a hlavne hospodárne, ão sa t˘ka spotreby<br />
pohonn˘ch hmôt. A tieto priority boli roz-<br />
Servisná dielÀa<br />
18
S L O V E N S K É P O ª N O H O S P O D Á R S T V O<br />
Okrem poºnohospodár<strong>sk</strong>ych strojov je Hriadeº,<br />
s. r. o., aj v˘znamn˘m dodávateºom náhradn˘ch<br />
dielov a polotovarov pre Ïelezniãnú,<br />
osobnú a nákladnú automobilovú techniku.<br />
âo vás viedlo k tomuto roz‰íreniu ponuky<br />
K roz‰íreniu na‰ej ãinnosti a sortimentu do-<br />
‰lo uÏ pred viac ako desiatimi rokmi. Dodávame<br />
<strong>sk</strong>lá kalené, bezpeãnostné, izolaãné, ‰ir‰í<br />
sortiment chladiãov, ‰tartovacie akumulátory a<br />
náhradné diely do palivovej sústavy motorov.<br />
Náhradné diely, ako <strong>sk</strong>lá kabín, chladiãe a akumulátory<br />
pre dopravné prostriedky nielen dodávame,<br />
ale aj zabezpeãujeme ich v˘robu v kooperácii<br />
s in˘mi firmami. A ão nás k tomu viedlo<br />
Samozrejme poÏiadavky na‰ich partnerov a<br />
samotného trhu.<br />
hodujúce aj pre nás. Je totiÏ na‰ím záujmom zabezpeãiÈ<br />
pre sloven<strong>sk</strong>˘ch farmárov ‰piãkovú<br />
kvalitu, r˘chlu návratnosÈ ich investícií a vysokú<br />
spoºahlivosÈ.<br />
Ktoré najnov‰ie modely tejto znaãky ponúkate<br />
sloven<strong>sk</strong>˘m zákazníkom a ktor˘ model by<br />
ste najviac doporuãili<br />
V˘robca Fendt ponúka nové modely v kaÏdej<br />
rade od 200 aÏ po 900.<br />
Najväã‰í záujem na Sloven<strong>sk</strong>u je o modely F<br />
312 V, F 415 V, F820 V a F 936 V. A práve tieto<br />
modely boli vlani vyhodnotené ako najúspornej‰ie<br />
vo svojich v˘konov˘ch triedach – podºa<br />
nezávisl˘ch nemeck˘ch testov DLG, ktoré v‰eobecne<br />
uznáva kaÏd˘ v˘robca traktorov.<br />
A ktoré z nich odporúãaÈ To záleÏí od konkrétneho<br />
vyuÏitia farmárom – ãi potrebuje traktor<br />
na ÈaÏké práce, na obrábanie veºk˘ch plôch,<br />
ãi na r˘chlej‰ie presuny dopravou, alebo v Ïivoãí‰nej<br />
v˘robe. O v‰etky ‰tyri modely je na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
vysok˘ záujem. Svedãí o tom aj <strong>sk</strong>utoãnosÈ,<br />
Ïe práve 150-ty traktor, ktor˘ sme teraz na<br />
Agrokomplexe odovzdali novému majiteºovi,<br />
Ing. Zoltánovi Korponayovi z Dvorov nad Îitavou<br />
, je tieÏ z t˘chto modelov – FENDT 820<br />
VARIO.<br />
Pripravuje nemeck˘ v˘robca „na túto sezónu“<br />
okrem svojich klasick˘ch modelov aj<br />
nieão ‰peciálne<br />
Nedá mi nespomenúÈ najväã‰iu svetovú novinku,<br />
‰esÈkolesov˘ traktor – obra FENDT TRI-<br />
SIX s v˘konom 550 kon<strong>sk</strong>˘ch síl, s dvoma prevodovkami<br />
Vario, ktor˘ bol predstaven˘ vlani v<br />
Hannoveri na Agrotechnike. Zatiaº je vyroben˘<br />
prv˘ prototyp, na ktorom stále prebiehajú nároãné<br />
odborné testy. Autorom tohto v˘nimoãného<br />
stroja je Robert Honzek z âe<strong>sk</strong>ej republiky, ktor˘<br />
bol rovnako tvorcom bezstupÀovej prevodovky<br />
Vario.<br />
Preão je tento stroj tak˘ v˘nimoãn˘ Klasick˘<br />
4-kolesov˘ traktor uÏ dosiahol svoju hornú<br />
hranicu ão sa t˘ka v˘konu – je to model Fendt 936<br />
Vario s 360 kon<strong>sk</strong>˘mi silami. V˘konnej‰ie traktory<br />
boli na svete doteraz len pásové resp. kæbové,<br />
ale oba druhy majú svoje limitované ‰pecifické<br />
vyuÏitie. UniverzálnosÈ rie‰i práve kolesov˘<br />
traktor FENDT TRISIX, ktorého predná a<br />
zadná náprava sú riaditeºné, navy‰e 6 kolies rozloÏí<br />
tlak na pôdu tak, aby nebola nadmerne utláãaná.<br />
Na trhu sa má objaviÈ na základe v˘sledkov<br />
prie<strong>sk</strong>umu trhu a <strong>sk</strong>utoãne je sa na ão te‰iÈ!<br />
Okrem traktorov znaãky FENDT ponúkate<br />
aj ‰irokú ‰kálu strojov od in˘ch renomovan˘ch<br />
v˘robcov, ãi uÏ na úpravu pôdy, o‰etrovanie<br />
úrody alebo na zber. Ktoré sú to a ak˘<br />
Fendt 900 Vario<br />
je o ne na sloven<strong>sk</strong>om trhu záujem<br />
Áno, postupne pribudla do ná‰ho sortimentu<br />
ìal‰ia poºnohospodár<strong>sk</strong>a technika. V roku 2002<br />
to boli postrekovaãe od firmy Berthoud, od roku<br />
2003 dodávame farmárom stroje na úpravu pôdy<br />
Simba, od roku 2005 znaãky Rabe a Framest.<br />
Kombajny Sampo sa objavili na sloven<strong>sk</strong>om<br />
trhu uÏ v roku 1997. Sú to ‰piãkové stroje vo<br />
svojich kategóriách. V na‰om portfóliu nech˘bajú<br />
ani zavlaÏovacie systémy znaãky Nettuno,<br />
stroje urãené pre Ïivoãí‰nu v˘robu Supertino, ãi<br />
prívesy a návesy Oehler.<br />
Aby bol zákazník spokojn˘, je dnes uÏ samozrejmosÈou<br />
po<strong>sk</strong>ytovaÈ mu kvalitn˘ záruãn˘<br />
a pozáruãn˘ servis. Aká je v tomto zmysle filozofia<br />
va‰ej spoloãnosti<br />
Jednoznaãne sa snaÏíme o komplexnú starostlivosÈ<br />
o zákazníkov. K dodan˘m strojom zabezpeãujeme<br />
24 hodinov˘ servis. Vlastné servisné<br />
dielne sme vybudovali v Nitre, Ko‰iciach a<br />
nedávno aj v Rimav<strong>sk</strong>ej Sobote, aby sme e‰te<br />
promptnej‰ie mohli reagovaÈ na poÏiadavky farmárov<br />
v kaÏdom regióne, kde pôsobíme.<br />
Nበservis, ako jedin˘ v strednej ãasti v˘chodnej<br />
Európy, sa p˘‰i zí<strong>sk</strong>aním certifikátu Starservice<br />
Fendt, ktorého udelenie podlieha prísnym<br />
kritériám. Svedãí to o vysokej profesionalite<br />
na‰ich servisn˘ch pracovníkov, ktorí sú vo firme<br />
AGCO FENDT pravidelne kaÏdoroãne ‰kolení<br />
a <strong>sk</strong>ú‰aní. Rovnako vysoké poÏiadavky kladie<br />
v˘robca Fendt na technické vybavenie servisn˘ch<br />
dielní, servisn˘ch áut, aj na poãítaãové<br />
vybavenie. Pre zákazníka Starservice je zárukou<br />
kvalitnej sluÏby.<br />
Ste partner<strong>sk</strong>ou spoloãnosÈou maìar<strong>sk</strong>ej firmy<br />
AXIÁL, s. r. o. V ãom spoãíva va‰a spolupráca<br />
Odpoviem trochu osobnej‰ie. Na sloven<strong>sk</strong>˘<br />
trh som sa v podstate dostal ako b˘val˘ zamestnanec<br />
spoloãnosti AXIÁL. S jeho majiteºom<br />
Zsoltom Harsányim sme zaloÏili firmu HRIA-<br />
DEª. Teraz v auguste je to 15 rokov. Na‰e partnerstvo<br />
spoãíva hlavne v dodávkach náhradn˘ch<br />
dielov poºnohospodár<strong>sk</strong>ej techniky, preto-<br />
Ïe väã‰iu ãasÈ nakupujeme práve z distribuãného<br />
<strong>sk</strong>ladu AXIÁLu z Baje, kde je 50-tisíc rôznych<br />
poloÏiek, náhradné diely takmer na v‰etky<br />
znaãky a druhy poºnohospodár<strong>sk</strong>ych strojov.<br />
Vìaka on-line prepojeniu na‰ich spoloãností<br />
sme schopní reagovaÈ veºmi r˘chlo na v‰etky po-<br />
Ïiadavky na‰ich klientov.<br />
Sloven<strong>sk</strong>o stojí na prahu prechodu na euro.<br />
Ako podºa vás zasiahne tento prechod va‰u<br />
spoloãnosÈ a vôbec cel˘ podnikateº<strong>sk</strong>˘ segment,<br />
v ktorom pôsobíte<br />
Som presvedãen˘, Ïe prechod na spoloãnú európ<strong>sk</strong>u<br />
menu uºahãí a zjednodu‰í práve na‰e<br />
vzájomné obchodovanie s partnermi z uÏ spomenut˘ch<br />
krajín. V na‰om prípade posilnenie<br />
koruny voãi euru len pomôÏe ekonomike, keìÏe<br />
viac tovaru dováÏame, podobne ako ostatní predajcovia<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u.<br />
Aké sú ciele va‰ej spoloãnosti do budúcich rokov<br />
Na‰ím cieºom je samozrejme zv˘‰iÈ predaj, a<br />
t˘m aj podiel na existujúcom trhu a zí<strong>sk</strong>aÈ nové<br />
trhy, roz‰íriÈ na‰e sluÏby aj v regiónoch, kde dnes<br />
e‰te nepôsobíme. Priamou komunikáciou a rôznymi<br />
podporn˘mi aktivitami, predvádzaniami<br />
strojov u partnerov, úãasÈou na v˘stavách a veºtrhoch<br />
sa snaÏíme zv˘‰iÈ imidÏ a znalosÈ samotnej<br />
spoloãnosti a znaãiek strojov, ktoré predávame.<br />
V na‰ich investiãn˘ch zámeroch je pokraãovaÈ<br />
v roz‰írení tak˘ch stredí<strong>sk</strong> aké sme vlani<br />
otvorili v Ko‰iciach. Je to na‰a najmodernej‰ia<br />
prevádzka s komplexn˘mi sluÏbami – re‰pektujúca<br />
uÏ poÏiadavky 21. storoãia.<br />
A na záver: spokojnosÈ na‰ich partnerov je to<br />
najdôleÏitej‰ie, ão máme vÏdy pred oãami. Chceme<br />
slúÏiÈ sloven<strong>sk</strong>˘m poºnohospodárom, vybudovaÈ<br />
s nimi pevné vzÈahy a spoºahlivú vzájomne<br />
v˘hodnú spoluprácu.<br />
Hriadeº, spol. s r. o.<br />
Cabaj<strong>sk</strong>á 28, 949 01 Nitra<br />
tel.: 421 37 / 651 95 32<br />
e-mail: hriadel@hriadel.<strong>sk</strong><br />
www.hriadel.<strong>sk</strong><br />
Otvorenie stredi<strong>sk</strong>a v Ko‰iciach<br />
19
E U R Ó P S K Y P A R L A M E N T<br />
Sloven<strong>sk</strong>˘ europoslanec Peter BACO pôsobí v Európ<strong>sk</strong>om parlamente viac ako 2 roky. Jeho<br />
oãami sa pozrieme na pôdohospodárstvo a spoloãnú poºnohospodár<strong>sk</strong>u politiku v nasledujúcom<br />
rozhovore, ktor˘ redakãne pripravila Anna Komová.<br />
Záujmy Sloven<strong>sk</strong>a v EÚ<br />
Foto: Lujza Záhoráková<br />
âo v˘znamné sa vám podarilo presadiÈ v oblasti<br />
pôdohospodárstva pre Sloven<strong>sk</strong>o, ão mimoriadne<br />
pozdvihlo úroveÀ a v˘znam tohto odvetvia<br />
âo v˘znamné a ão mimoriadne sú pojmy, ktoré<br />
bez toho, Ïe by som chcel preháÀaÈ svoju <strong>sk</strong>romnosÈ,<br />
sa mi zdajú aÏ príli‰ patetické na tú prácu, ktorú<br />
robíme a na to, ão poslanec Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
asi môÏe urobiÈ. V kaÏdom kroku, ktor˘ sa rie-<br />
‰il vo v˘bore pre pôdohospodárstvo alebo vo vzÈahu<br />
k pôdohospodárstvu, som sa zapájal a prispieval<br />
som svojimi pripomienkami a námetmi, ãi uÏ<br />
písomne alebo v ústnych di<strong>sk</strong>usiách k dopracovaniu<br />
materiálov tak, aby boli pre Sloven<strong>sk</strong>o v˘hodné.<br />
Teraz je na stole tzv. Health check – Zdravotná<br />
previerka reformy od roku 2003. Bolo tam niekoºko<br />
okolností, ktoré pre Sloven<strong>sk</strong>o mohli rie‰iÈ<br />
lep‰ie alebo hor‰ie a jedna my‰lienka, ktorá sa Sloven<strong>sk</strong>a<br />
veºmi negatívne dot˘kala, bol to návrh, aby<br />
veºké poºnohospodár<strong>sk</strong>e podniky, ktoré dostávajú<br />
viac ako 100 000 eur, mali krátené priame platby<br />
– t˘m najväã‰ím podnikom aÏ o 45%. S t˘mto<br />
sme nesúhlasili. Ja som v prvom kole, keì sa o<br />
tom di<strong>sk</strong>utovalo aj v pléne, veºmi ostro a tvrdo vystúpil<br />
na túto tému a vysvetºoval som, Ïe my nemáme<br />
t˘ch „landlordov“ – pôvodne feudálnych<br />
„veºkovlastníkov“, napríklad brit<strong>sk</strong>á kráºov<strong>sk</strong>á rodina<br />
alebo mnohé iné brit<strong>sk</strong>é rodiny majú niekoºko<br />
tisíc hektárové farmy, ale tie sú aj vo Francúz<strong>sk</strong>u<br />
a v Nemecku. âiÏe bolo to zamerané vraj na<br />
nich, aby sa im tie obrov<strong>sk</strong>é dotácie, ktoré verejnosÈ<br />
kritizuje, krátili, ão je podºa môjho názoru pom˘lené.<br />
Jedna stránka veci je tá, Ïe tie peniaze idú<br />
do poºnohospodár<strong>sk</strong>eho podnikania, ale iná stránka<br />
je, Ïe na Sloven<strong>sk</strong>u vôbec takéto podmienky nemáme,<br />
na‰e veºké firmy nie sú firmy jedného veºkého<br />
boháãa, ale sú to firmy stoviek aÏ tisícok mal˘ch<br />
vlastníkov pôdy, resp. ide väã‰inou o akciové<br />
spoloãnosti, spoloãnosti s ruãením obmedzen˘m,<br />
alebo druÏstvá, teda podniky, kde sú stovky<br />
podielnikov. To sme sa snaÏili vysvetliÈ, Ïe nemáme<br />
farmy, ale poºnohospodár<strong>sk</strong>e podniky, takÏe by<br />
sa malo za základ braÈ to, koºko priamych platieb<br />
pripadá na jedného vlastníka, podielnika pôdy.<br />
Zdá sa, Ïe na to poãúvajú kolegovia a aj Maìari,<br />
âesi a Nemci majú podobnú situáciu, hlavne vo v˘chodnom<br />
Nemecku. Vidím to tak, Ïe je reálne, daÈ<br />
dohromady <strong>sk</strong>upinu ‰tátov a budeme to vedieÈ<br />
prehlasovaÈ. Jedna vec sa uÏ podarila, Ïe pôvodne<br />
bolo krátenie aÏ 45% a mali tie peniaze ísÈ do<br />
spoloãného balíka do Bruselu. Po di<strong>sk</strong>usiách je to<br />
maximálne 9%, ãiÏe sa to aÏ päÈnásobne menej a<br />
peniaze by nemali ísÈ do Bruselu, ale mali by zostaÈ<br />
pre rozvoj vidieka na ‰pecifické úãely ochrany<br />
prírody v konkrétnom ‰táte. Keby sa teda aj u<br />
nás krátili, tak by tie peniaze ‰li pre rozvoj vidieka.<br />
Parlament je fórum, kde v‰etky tieto di<strong>sk</strong>usie<br />
prebiehajú a formuluje sa stanovi<strong>sk</strong>o, ale kºúãovou<br />
je Rada EÚ, ktorá rozhoduje. Rada nemusí re‰pektovaÈ<br />
stanovi<strong>sk</strong>o Parlamentu na 100%. UÏ asi tri‰tvrte<br />
roka o t˘chto témach di<strong>sk</strong>utujeme. To, Ïe to<br />
âesi a Maìari podporia, bolo jasné a Ïe to Poliaci<br />
nepodporia, bolo jasné tieÏ. S Poliakmi v‰ak potichu<br />
debatujeme mimo oficiálne fóra, Ïe im to neu‰kodí,<br />
keì tie peniaze nepôjdu do EÚ, takÏe by<br />
nás mohli podporiÈ. Briti to tieÏ podporujú a Nemci<br />
sa na tom, Ïe nበnávrh podporia, zjednotia.<br />
Veºmi dramaticky sa prijímala reforma reÏimu<br />
v˘roby hrozna a vína. Niekoºkonásobne som sa v<br />
tom angaÏoval a v pléne som tvrdo povedal, Ïe<br />
dobré víno je to, ktoré je predané – to je jednoducho<br />
názor vinárov: pestujú víno preto, aby ho predali<br />
– a to, ktoré sa nevie dobre predaÈ, nie je dobré<br />
víno. My sme na Sloven<strong>sk</strong>u za 15 rokov zredukovali<br />
v˘robu vína o polovicu. V‰etci, ktorí nevyrábali<br />
dobré víno a nevedeli ho predaÈ, prestali ho<br />
vyrábaÈ. Tak preão sa my máme finanãne podie-<br />
ºaÈ na tom, Ïe Francúzi, ·panieli alebo Taliani nevedia<br />
predávaÈ svoje víno My sme si to zaplatili<br />
z na‰ich peÀazí – bol to produkt sloven<strong>sk</strong>ého agrosektora.<br />
To boli také tvrd‰ie stanovi<strong>sk</strong>á, samozrejme,<br />
Ïe EÚ sa to snaÏí rie‰iÈ citlivej‰ím spôsobom,<br />
ale bolo to dobré v˘chodi<strong>sk</strong>o pre to, aby<br />
sme povedali kºúãovú my‰lienku v reforme – moÏnosÈ<br />
dosládzania repn˘m cukrom. To sa podarilo.<br />
Rozhodovalo sa v Rade, ale di<strong>sk</strong>usie prebiehali na<br />
úrovni Parlamentu a tam som sa to viacnásobne<br />
snaÏil vysvetliÈ. Bolo to vyjadrenie názorov âe<strong>sk</strong>a,<br />
Maìar<strong>sk</strong>a.<br />
Predi<strong>sk</strong>utovan˘ bol aj dokument o dopade spoloãnej<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ej politiky na poºnohospodárstvo<br />
v nov˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch krajinách a tam som<br />
dal viacero pripomienok, ktoré boli akceptované<br />
– z 11 pripomienok 10. SnaÏil som sa zdôrazniÈ<br />
hlavne to, Ïe tá správa bola veºmi harmonická aÏ<br />
idylická. Vytvoril sa tlak a zníÏili sme produkciu,<br />
ale dostali sme viac peÀazí z EÚ, takÏe to je vyrovnané.<br />
Moje návrhy viedli k tomu, Ïe som predstavil<br />
môj pohºad – Ïe spoloãná poºnohospodár<strong>sk</strong>a<br />
politika musí rovnako pôsobiÈ a Ïe to nasledujúce<br />
kroky v spoloãnej poºnohospodár<strong>sk</strong>ej politike<br />
majú zohºadniÈ. Sú tu aj také veci, ktoré sú priamo<br />
ÈaÏko vyãísliteºné, ale majú kºúãov˘ dopad na<br />
dianie.<br />
Keì sa di<strong>sk</strong>utovalo o pôvodnej Ústave, bol som<br />
jedin˘ poslanec, ktor˘ dal pozmeÀujúci návrh v<br />
pléne, na ktor˘ som potreboval 38 podpisov od<br />
in˘ch poslancov a bol to tak˘ dosÈ nezvykl˘ a odváÏny<br />
krok, ale bol o tom, Ïe agrárna politika by<br />
sa mala zameraÈ v prvom rade na zvy‰ovanie konkurencieschopnosti<br />
smerom k zniÏovaniu farmár<strong>sk</strong>ych<br />
cien a zniÏovaniu nákladov. Oslovil som 40<br />
poslancov, aby podporili môj pozmeÀovací návrh,<br />
39 mi to hneì podpísali. To sú také v˘znamnej‰ie<br />
fragmenty z posledného obdobia, ale o tom<br />
by som mohol napísaÈ celú publikáciu o tom, ão<br />
sa prerokovávalo, aké stanovi<strong>sk</strong>á som zaujímal. V<br />
kaÏdom prípade nemôÏeme hovoriÈ o Ïiadnom<br />
mimoriadnom pozdvihnutí. Je to práca, kde sa<br />
konkrétnymi krokmi môÏu dosiahnuÈ nie málo<br />
v˘znamné veci pre sloven<strong>sk</strong>é poºnohospodárstvo.<br />
Kto má dobrú spoluprácu s ministerstvom a má neustály<br />
prehºad o tom, ão sú priority Sloven<strong>sk</strong>a, vo<br />
vzájomnej koordinácii Parlament – Rada vie záujmy<br />
Sloven<strong>sk</strong>a presadzovaÈ.<br />
âo by sa malo a mohlo zmeniÈ, podºa vás, v spoloãnej<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ej politike. Ak˘ je pohºad<br />
z Bruselu<br />
Mám trocha in˘ pohºad neÏ v‰eobecn˘ pohºad<br />
byrokracie brusel<strong>sk</strong>ej, pretoÏe tie reformy, ktoré sa<br />
robia v spoloãnej poºnohospodár<strong>sk</strong>ej politike, sú<br />
orientované na to, aby sa prioritne vyváÏila ponuka<br />
s dopytom, keìÏe bolo viac vyrobené, ako sa<br />
mohlo predaÈ. Reforma sa orientuje na to, aby sa<br />
zniÏovala v˘roba. To povaÏujem za scestné, pretoÏe<br />
keì si poloÏíme otázku, preão je to tak, odpoveì<br />
znie: nie preto, Ïe máme veºa produktov, ale<br />
preto, Ïe sú drahé. Keby boli o 1/4, o 1/3 lacnej-<br />
‰ie, tak by sme ich vedeli predaÈ a mohli by sme<br />
ich vyrobiÈ viac. Svet potrebuje a bude potrebovaÈ<br />
stále viac potravín, pretoÏe o 20 rokov má byÈ o<br />
50% väã‰ia globálna potreba a o 40 rokov aÏ o<br />
100%. Je nesprávne identifikovanie najväã‰ieho<br />
problému, ktor˘m nie je nadprodukcia, ale vysoká<br />
cena na‰ej produkcie. Reforma by nemala byÈ<br />
prioritne orientovaná na zniÏovanie produkcie, ale<br />
na zniÏovanie nákladov, ceny produkcie. Navrhujem<br />
orientáciu na opatrenia, ktoré budú zabezpeãovaÈ<br />
v˘znamné zniÏovanie nákladov. Definoval<br />
som to tak, Ïe cieºom by malo byÈ o 1/3 zníÏiÈ náklady,<br />
vtedy sa nemusíme obávaÈ konkurencie.<br />
Aké dlhodobej‰ie agrárne záujmy Sloven<strong>sk</strong>a<br />
obhajujete v Európ<strong>sk</strong>om parlamente<br />
Sloven<strong>sk</strong>o vyrába prakticky v‰etky poºnohospodár<strong>sk</strong>e<br />
produkty lacnej‰ie neÏ ‰táty pôvodnej EÚ<br />
15. Hydina a bravãové mäso – tie náklady sú pribliÏne<br />
rovnaké, u hovädzieho mäsa, mlieka a obilia<br />
sú podstatne niωie. My by sme mali na vnútornom<br />
trhu EÚ byÈ víÈazi v súÈaÏivosti o trhy, ale realita<br />
je iná, pretoÏe v prístupovej zmluve sa b˘valá<br />
vláda zaviazala k tak˘m podmienkam, Ïe sme<br />
zaãali so ‰tvrtinov˘mi dotáciami oproti tomu, ako<br />
majú pôvodné ‰táty EÚ a postupne sa o 5% zvy-<br />
‰ujú, ão je stále podstatne menej. Máme nastavené<br />
podmienky, ktoré nás di<strong>sk</strong>riminujú a opatreniami<br />
nás tlaãia, hoci nie sme hor‰í z hºadi<strong>sk</strong>a nákladov<br />
ani kvality. Tlaãia nás do polohy nekonkurencieschopn˘ch,<br />
pretoÏe oni si vy‰‰ími dotáciami<br />
uhrádzajú oveºa vy‰‰iu mieru nákladov. TakÏe ná‰<br />
20
E U R Ó P S K Y P A R L A M E N T<br />
dlhodob˘ záujem je ten, aby poºnohospodár<strong>sk</strong>a politika<br />
fungovala rovnako pre v‰etk˘ch. Di<strong>sk</strong>utuje<br />
sa o tom, ãi by sa mala liberalizovaÈ a do akej miery.<br />
Sú tam návrhy Veºkej Británie, Francúz<strong>sk</strong>a, Nemecka<br />
– pre nás to nie je rozhodujúce. Pokiaº to<br />
bude platiÈ, bude sa realizovaÈ my‰lienka, Ïe od<br />
roku 2015 by mala EÚ a USA vytvoriÈ colnú úniu.<br />
Pritom v USA sa vyrába poºnohospodár<strong>sk</strong>a produkcia<br />
o 1/3 lacnej‰ie, ão by znamenalo veºk˘<br />
tlak na európ<strong>sk</strong>ych producentov zniÏovaÈ náklady.<br />
Aj to potvrdzuje potrebu orientácie, o ktorej hovorím<br />
– zniÏovanie nákladov. Máme podniky, ktoré<br />
sú schopné pouÏívaÈ najmodernej‰ie technológie,<br />
biologické a organizaãné poznatky, takÏe z<br />
dlhodobého hºadi<strong>sk</strong>a je pre nás dôleÏité, aby sme<br />
mali rovnaké podmienky. Chceli by sme maÈ v EÚ<br />
dlhodobú predstavu o tom, kam to poºnohospodárstvo<br />
a vidiek chceme nasmerovaÈ, pretoÏe sa nám<br />
ÈaÏko robia nejaké národné sloven<strong>sk</strong>é predstavy o<br />
tom, ako by to o 20 – 30 rokov mohlo a nemalo<br />
byÈ, keì nevieme, ako to chce EÚ.<br />
âo sa vám podarilo vyrie‰iÈ, zdokonaliÈ v súvislosti<br />
s Prognózami dlhodobého rozvoja pôdohospodárstva<br />
a vidieka Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
Podarilo sa mi v roku 2004 daÈ dohromady s pánom<br />
Plesníkom <strong>sk</strong>upinu ºudí, ktorí zaãali organizovaÈ<br />
túto prácu. NajdôleÏitej‰ie bolo, aby som naformuloval<br />
pre nich zadanie, ciele prognózy a<br />
kam asi chce smerovaÈ toto úsilie. Myslím si, Ïe<br />
sa to podarilo. Zaãalo sa pracovaÈ a urobilo sa dosÈ<br />
zaujímav˘ch prípravn˘ch podkladov. Keì sa vymenila<br />
vláda, my‰lienka sa dostala do programového<br />
vyhlásenia a spracovala sa do dlhodob˘ch<br />
prognostick˘ch plánov˘ch dokumentov a ministerstvo<br />
to oficiálne rozvinulo. Proces e‰te nie je zav⁄‰en˘,<br />
aj keì o dokumente bola informovaná<br />
vláda. Zav⁄‰ením by malo byÈ z di<strong>sk</strong>usie vytvoriÈ<br />
strategick˘ dokument, ktor˘ by zaväzoval k ìal-<br />
‰ím krokom vládu, parlament, hospodár<strong>sk</strong>e centrum,<br />
podnikateºov, samosprávu. Mal by byÈ syntetick˘m<br />
dokumentom o zhode názorov na to,<br />
ktor˘mi cestami by sa malo ísÈ, identifikovali by<br />
sa slabé a silné stránky a aby sa sústredili spoloãné<br />
sily na tieto ciele. Veºmi vzácne na tejto práci<br />
je to, Ïe pri ekonomicky obozretnom hospodárení<br />
môÏeme na Sloven<strong>sk</strong>u produkovaÈ o 40 – 50%<br />
viac potravín. Dne‰n˘ stav je útlmov˘, pretoÏe taká<br />
bola doteraj‰ia agrárna politika. Je to potvrdenie<br />
toho, Ïe by sa vláda mala orientovaÈ na rozvojovú<br />
agrárnu politiku. Som rád, Ïe v˘<strong>sk</strong>um identifikoval,<br />
Ïe tie tendencie a reãi o tom, Ïe v˘znam poºnohospodárstva<br />
v spoloãnosti upadá a ukázalo sa<br />
aj v sloven<strong>sk</strong>˘ch podmienkach, Ïe to vôbec nie je<br />
pravda, z pohºadu pridanej hodnoty ide o najväã-<br />
‰ie odvetvie – zamestnanosÈ 15 %. Treba zobraÈ do<br />
úvahy aj súvisiace odvetvia – keì nebudeme maÈ<br />
poºnohospodárstvo, nebudeme maÈ ani poºnohospodár<strong>sk</strong>e<br />
stavebníctvo, úãtovníctvo, financovanie,<br />
sluÏby agrochemické, krmovinár<strong>sk</strong>y priemysel<br />
– celá tá obsluÏná schéma je 4 – 5-násobne väã-<br />
‰ia neÏ samotné poºnohospodárstvo. Keì sa povie,<br />
Ïe sloven<strong>sk</strong>é poºnohospodárstvo nie je ani 4%<br />
HDP, ale keì zoberieme v‰etky súvislosti s t˘m,<br />
tak je to vlastne najsilnej‰ie odvetvie. Aj v EÚ sa<br />
objavili ãísla, Ïe poºnohospodárstvo reprezentuje<br />
prv˘ sektor s asi 13 % HDP, druh˘ je automobilov˘<br />
s 11 % a tretí je chemick˘ s 9 % a dokonca<br />
je najsilnej‰í zamestnávateº, lebo zamestnáva aÏ 15<br />
% ºudí EÚ. TakÏe myslím si, Ïe t˘ch 20 – 30 rokov<br />
dozadu, keì politici nemali o poºnohospodárstvo<br />
záujem, pretoÏe bolo dosÈ potravín a boli lacné,<br />
ceny sa nezvy‰ovali, teraz keì sa ukázala aj<br />
moÏná potravinová kríza, tak aj zistenia o v˘zname<br />
poºnohospodárstva z národohospodár<strong>sk</strong>eho<br />
hºadi<strong>sk</strong>a sú veºmi dôleÏité, pretoÏe to sme mali aj<br />
v programe HZDS – ide aÏ o 70 000 pracovn˘ch<br />
miest, keby sme vyuÏili len t˘ch 30 % a ten potenciál,<br />
ktor˘ tu máme k dispozícii, zintenzívnili, tak<br />
to sú aj národohospodár<strong>sk</strong>y zaujímavé ãísla, Ïe<br />
úplne vyvracajú obavy, ãi poºnohospodárstvo má<br />
byÈ prioritou. V‰etko je postavené na tom, ako to<br />
poºnohospodárstvo bude fungovaÈ.<br />
Aké úlohy v súãasnosti rie‰i Rada ministra pre<br />
agrárnu politiku SR, o ktorej vznik ste sa zaslú-<br />
Ïili<br />
Na môj návrh pán JureÀa zaloÏil poradn˘ orgán<br />
Radu ministra, kde sa mali di<strong>sk</strong>utovaÈ zásadné<br />
strategické otázky agrárnej politiky na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
a to malo byÈ fórum na to, aby sa stretli rôzne názory<br />
a aby on z nich vedel prijaÈ rozhodnutia pre<br />
aparát ministerstva a daÈ im zadanie, aby mohli pracovaÈ.<br />
Ja si myslím, Ïe to funguje a Ïe nová pani<br />
ministerka k tomu pristúpila po novom a trochu si<br />
to modifikuje, ale je to v poriadku a je to prínosné.<br />
Sú strategické otázky agrárnej politiky Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republiky v súlade s názormi medzinárodn˘ch<br />
in‰titúcií Ako ãasto a ak˘m spôsobom koordinujete<br />
stratégiu agrárnej politiky Sloven<strong>sk</strong>a<br />
Ja nekoordinujem stratégiu agrárnej politiky<br />
Sloven<strong>sk</strong>a, som jedn˘m z t˘ch, ktor˘ prikladá svoje<br />
názory na di<strong>sk</strong>usiu spolu s názormi ºudí, ão<br />
majú do toho ão povedaÈ, takÏe musím na rovinu<br />
povedaÈ, Ïe nie som stratégom sloven<strong>sk</strong>ého poºnohospodárstva,<br />
dávam k dispozícii svoje návrhy a<br />
zatiaº mám tak˘ pocit, Ïe sú zaujímavé, berú sa do<br />
úvahy a pracuje sa s nimi.<br />
PredloÏili ste návrh reformy spoloãnej poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
politiky, ktor˘ akceptuje záujmy<br />
Sloven<strong>sk</strong>a. Ak˘ mal ohlas<br />
Minul˘ rok poãas Agrokomplexu pán JureÀa organizoval<br />
fórum, kde sa di<strong>sk</strong>utovalo na túto tému.<br />
Ja som za Sloven<strong>sk</strong>o predkladal ucelen˘ námet a<br />
poÀal som to viac zo ‰iroka a bolo to akceptované.<br />
Z ministerstva som dostal odozvu, Ïe to z<br />
âiech, Maìar<strong>sk</strong>a akceptovali a chceli by maÈ k dispozícii<br />
môj dokument a pracovaÈ s ním. Z âiech<br />
nemajú v poºnohospodár<strong>sk</strong>om v˘bore nikoho, tak-<br />
Ïe aj t˘m je to motivované. V ãe<strong>sk</strong>om parlamente<br />
som mal predná‰ku na tieto témy v t˘chto súvislostiach,<br />
takÏe tam je taká najuωia spolupráca.<br />
Aké boli va‰e aktivity v oblasti bioenergetiky,<br />
viem Ïe ste sa o uvedenú oblasÈ zaujímali. Dospeli<br />
ste k nov˘m poznatkom Na ãom ste participovali<br />
Pred 2 rokmi, kedy bolo absolútne nad‰enie<br />
pre bioenergetiku, som spolu s komorou organizoval<br />
konferenciu na túto tému. UpozorÀoval som na<br />
to, Ïe je to dosÈ módna záleÏitosÈ a tro‰ku sa to znásilÀuje<br />
a celá prioritizácia tohto problému môÏe vyvolaÈ<br />
problémy v nedostatku Ïivoãí‰nych krmív, v<br />
raste cien potravín. Osobne sa domnievam a prezentoval<br />
som, Ïe by bolo ideálne, keby potreba potravín<br />
pre v˘Ïivu zvierat bola bilancovaná spoloãne<br />
s potrebou biomasy pre bioenergetiku a aby bola<br />
prioritne postavená potreba potravín a nadprodukcia<br />
aby bola smerovaná do v˘roby bioenergetiky.<br />
Treba to prepojiÈ so zásobami, musíme pracovaÈ s<br />
v˘znamn˘mi zásobami, ão sa ukazuje a potvrdilo<br />
to aj OSN a FAO, Ïe najväã‰ou príãinou rastu<br />
cien sú nedostatoãné zásoby. To, Ïe raz je viacej,<br />
inokedy menej, je normálne a Ïe sa poºnohospodár<strong>sk</strong>e<br />
produkty pouÏívajú pre energetiku je tieÏ<br />
normálne, ale normálne by bolo, keby ºudia reagovali<br />
na tie v˘kyvy a nestabilitu vytvorením dostatoãn˘ch<br />
zásob. Nie je to také jednoduché, lebo<br />
sú tam veºmi silné komerãné a lobistické záujmy,<br />
do toho vstúpili v tomto roku aj ‰pekulanti, ktorí<br />
<strong>sk</strong>úpili veºké mnoÏstvá potravín, poãkali, aÏ zdra-<br />
Ïejú a pri nedostatku ich predali za vy‰‰ie ceny.<br />
USA dotujú napríklad bioetanol, ão my sme v EÚ<br />
odmietli a aj podporu pestovania energetick˘ch<br />
plodín. Je to zloÏit˘ mechanizmus, ale myslím si,<br />
Ïe je dôleÏité maÈ dostatoãné zásoby.<br />
Najväã‰iu kompetenciu spomedzi orgánov EÚ<br />
má Rada EÚ, aká je va‰a spolupráca s Àou, má<br />
vplyv na va‰e rozhodnutia<br />
Áno, osobitne v poºnohospodár<strong>sk</strong>ej politike<br />
väã‰inu rozhodnutí robí Rada EÚ. Parlament naozaj<br />
je ako di<strong>sk</strong>usné fórum. Pracovníci Rady sa zúãastÀujú<br />
rokovaniach Parlamentu – tam sa robí tá<br />
pravá politika, to znamená, Ïe priamo volení zástupcovia<br />
ºudí hovoria priamo k veciam a hºadajú<br />
sa nejaké dohody. Potom sa tieto rozhodnutia definitívne<br />
prijímajú v Rade – niektoré spolurozhodovaním<br />
– nemôÏe ich Rada prijaÈ, pokiaº nemá<br />
súhlas Európ<strong>sk</strong>eho Parlamentu a niektoré môÏe (samozrejme<br />
aj Parlament samostatne robiÈ). Konkrétna<br />
spolupráca je na úrovni poslanec za Sloven<strong>sk</strong>o<br />
a minister za Sloven<strong>sk</strong>o, ja zastupujem v Parlamente<br />
a pani ministerka v Rade, s in˘mi ministrami z<br />
in˘ch ‰tátov ja nekomunikujem – komunikujem s<br />
poslancami z in˘ch ‰tátov a ministerka zasa na<br />
úrovni ãlenov Rady s ministrami in˘ch ‰tátov.<br />
MôÏem povedaÈ, Ïe tá spolupráca sa mimoriadne<br />
zlep‰ila po v˘mene vlády, sme z jednej strany minister<br />
aj poslanec, spolu sme tvorili agrárny program<br />
HZDS aj programové vyhlásenie vlády, tak-<br />
Ïe jednoducho to naladenie na jednu strunu je jednoznaãné<br />
a pri t˘ch konkrétnych krokoch sa vymieÀajú<br />
názory a nie sú zásadné rozdiely. Skôr sa<br />
bavíme o taktike – ktor˘ ‰tát nás môÏe podporiÈ,<br />
s k˘m môÏeme dosiahnuÈ dohody a lep‰iu spoluprácu<br />
pri presadení materiálov.<br />
Nadobudol Európ<strong>sk</strong>y parlament istú väã‰iu<br />
váÏnosÈ odkedy sa roz‰íril<br />
MoÏno áno, odznievajú aj iné názory, neÏ doteraz.<br />
Rumuni majú dosÈ ‰pecifické problémy, objavujú<br />
sa aj otázky maìar<strong>sk</strong>ej men‰iny v Rumun<strong>sk</strong>u,<br />
z Bulhar<strong>sk</strong>ej strany sa objavujú problémové<br />
vzÈahy s tureckou men‰inou v Bulhar<strong>sk</strong>u, takÏe to<br />
sú také aj nové veci a posilÀujú napríklad aÏ nacionálne<br />
témy a záujmy maìar<strong>sk</strong>˘ch poslancov. To<br />
je len jeden prvok. Napríklad veºmi ne‰Èastne<br />
transformovali poºnohospodárstvo, produkcia sa<br />
zníÏila o viac ako 50%. Napríklad Bulhar<strong>sk</strong>o bolo<br />
zásobárÀou zeleninou a kvetmi, potravinami a teraz<br />
ani pre seba si nevedia vyrobiÈ dostatok. Majú<br />
‰pecifické problémy s korupciou, s t˘m, Ïe im to<br />
tam celé nefunguje, ‰tátna administratíva je zle platená,<br />
nevedia ani dobre zúradovaÈ peniaze z Európ<strong>sk</strong>ej<br />
únie. Teraz je napríklad taká vec, Ïe Bulhar<strong>sk</strong>u<br />
sa idú krátiÈ dotácie o obrov<strong>sk</strong>é sumy, pretoÏe<br />
to nie je dobre zadministrované, nevedia v˘davky<br />
vierohodne preukázaÈ, sú tam podozrenia z veºkej<br />
korupcie.<br />
Zaujímajú postoj aj v rámci rie‰ení dohôd s<br />
Ru<strong>sk</strong>om, s Amerikou, povedal by som, Ïe sa to<br />
obohatilo ten diapazón názorov a pohºadov a Ïe EP<br />
je informovan˘ o problémoch tak˘ch, ktoré EÚ 15<br />
nepoznala a nepozná. Sú to spoloãen<strong>sk</strong>é a ºud<strong>sk</strong>é<br />
problémy a preto je to obohatenie, pretoÏe Ïivot je<br />
raz tak˘, treba problémy vyrie‰iÈ. âi je väã‰ia váÏnosÈ<br />
– moÏnoÏe áno. Najmä sa roz‰íril poãet hlasov<br />
pre nové ãlen<strong>sk</strong>é krajiny a pouÏívame to uÏ<br />
napr. pri reforme vína. Bulhari, Rumuni podporili<br />
a zaradili sa aj v t˘chto záujmoch sa formuje silnej‰í<br />
blok postsocialistick˘ch krajín, väã‰inou sa<br />
vedia dohodnúÈ na spoloãnom hlasovaní.<br />
21
M I N I S T E R S T V O P Ô D O H O S P O D Á R S T V A<br />
S R<br />
UpevÀovanie vzájomnej spolupráce krajín strednej a v˘chodnej Európy je nesporne dôleÏité nielen<br />
pri kvalitatívnom zvy‰ovaní úrovne poºnohospodárstva, ale aj pri utuÏovaní vzájomn˘ch vzÈahov,<br />
ktoré vedú k porozumeniu medzi národmi. Ich hodnotu pozná aj generálna riaditeºka Sekcie<br />
zahraniãnej koordinácie MP SR Marieta OKENKOVÁ. Viac v rozhovore, ktor˘ pripravila Anna Komová.<br />
Spolu dokáÏeme viac<br />
V minulom roku bola podpísaná dohoda<br />
o spolupráci medzi Ministerstvom pôdohospodárstva<br />
SR a Ministerstvom pôdohospodárstva<br />
âªR, poãas oficiálnej náv‰tevy<br />
premiéra Róberta Fica. Ak˘ zámer<br />
spolupráce sa v nej vyzdvihuje<br />
Zámerom spolupráce, ktorú sme podpisom<br />
tejto dohody zaãali, je podpora hospodár<strong>sk</strong>ej<br />
a obchodnej spolupráce a spolupráce v oblasti<br />
vedy a techniky v sektoroch poºnohospodárstva<br />
a potravinárstva. I‰lo nám o vytvorenie<br />
in‰titucionálneho prostredia pre spoluprácu<br />
medzi sloven<strong>sk</strong>˘mi a ãín<strong>sk</strong>ymi ekonomick˘mi<br />
subjektmi, vedeck˘mi v˘<strong>sk</strong>umn˘mi<br />
ústavmi, ako aj ìal‰ími organizáciami na<br />
oboch stranách.<br />
Dohodla sa aj konkrétna spolupráca na<br />
realizácii troch vedecko-v˘<strong>sk</strong>umn˘ch projektov.<br />
Aké sú to projekty, môÏete byÈ<br />
konkrétnej‰ia<br />
UÏ poãas náv‰tevy premiéra Roberta Fica<br />
v âíne, keì ho sprevádzal b˘val˘ minister JureÀa,<br />
do‰lo okrem rezortnej dohody k podpisu<br />
i troch ìal‰ích dohôd na úrovni na‰ich<br />
v˘<strong>sk</strong>umn˘ch ústavov. Poãas rokovania na<br />
ãín<strong>sk</strong>om ministerstve poºnohospodárstva v<br />
októbri minulého roku sme preto vychádzali<br />
práve z t˘chto podpísan˘ch dohôd. Dohodnuté<br />
boli projekty s âín<strong>sk</strong>ou akadémiou poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
vied: informaãná podpora<br />
pre trvalo udrÏateºné vyuÏitie poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
pôdy a regionálny rozvoj, podstatou<br />
ìal‰ieho je trvalo udrÏateºná rastlinná a Ïivoãí‰na<br />
v˘roba priaznivá k Ïivotnému prostrediu<br />
a posledn˘ sa sústreìuje na spoloãn˘ v˘<strong>sk</strong>um<br />
spracovania, kvality a bezpeãnosti mäsov˘ch<br />
v˘robkov.<br />
V akom ‰tádiu je ich realizácia<br />
âo sa t˘ka projektu zameraného na informaãnú<br />
podporu pre trvalo udrÏateºné vyuÏitie<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ej pôdy a regionálny rozvoj,<br />
tento projekt sa realizuje medzi Ústavom<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ych zdrojov a regionálneho<br />
plánovania âín<strong>sk</strong>ej akadémie poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
vied a na‰im V˘<strong>sk</strong>umn˘m ústavom<br />
pôdoznalectva a ochrany pôdy.<br />
Na pôde partner<strong>sk</strong>ej organizácie v âíne sa<br />
u<strong>sk</strong>utoãnili spoloãné odborné konzultácie o<br />
konkrétnom obsahu a ‰truktúre projektu.<br />
âín<strong>sk</strong>a strana prejavila záujem o implementáciu<br />
postupov tvorby informaãn˘ch zdrojov<br />
o pôde a moÏnostiach ich vyuÏitia pre racionálne<br />
vyuÏívanie pôdy komplexne vyvinuté<br />
vo V˘<strong>sk</strong>umnom ústave pôdoznalectva a<br />
ochrany pôdy v Bratislave. Pre SR má byÈ<br />
projekt prínosom pri spoloãnom rozpracovávaní<br />
modelov˘ch rie‰ení informaãnej podpory<br />
pre ochranu a vyuÏívanie pôdy podºa <strong>sk</strong>úseností<br />
ãín<strong>sk</strong>eho partnera.<br />
Doteraj‰í priebeh spolupráce sa u<strong>sk</strong>utoã-<br />
Àoval vzájomn˘mi konzultáciami. Urãil sa<br />
rozsah pilotn˘ch území v âíne a v SR, pre<br />
ktoré by sa mali ciele projektu rozpracovaÈ.<br />
Vymedzili sa zatiaº nasledovné ‰tyri okruhy<br />
rie‰enia: informaãná podpora pre identifikáciu<br />
potenciálov vhodnosti pôd pre pestovanie<br />
plodín, v˘voj algoritmov modelovania<br />
potenciálov zneãistenia vodn˘ch zdrojov dusiãnanmi<br />
z poºnohospodár<strong>sk</strong>ej v˘roby, databázové<br />
rie‰enia pôdno-ekologick˘ch parametrov<br />
území, v˘voj prezentaãn˘ch zdrojov<br />
elektronick˘mi médiami.<br />
Konkrétne produkty k spomínan˘m zadaniam<br />
bude moÏné dopracovaÈ spoloãne vykonávan˘mi<br />
aktivitami na softvérov˘ch médiách.<br />
Táto práca si vyÏaduje mobilitu partner<strong>sk</strong>˘ch<br />
organizácií. V˘mena pracovníkov<br />
sa predpokladá v jeseni 2008.<br />
Druh˘ projekt, ktorého zámerom je v˘<strong>sk</strong>um<br />
v oblasti trvalo udrÏateºnej rastlinnej a<br />
Ïivoãí‰nej v˘roby priaznivej k Ïivotnému<br />
prostrediu, sa realizuje takisto medzi âín<strong>sk</strong>ou<br />
akadémiou poºnohospodár<strong>sk</strong>ych vied a<br />
pracovi<strong>sk</strong>ami Sloven<strong>sk</strong>ého centra poºnohospodár<strong>sk</strong>eho<br />
v˘<strong>sk</strong>umu. Rozsah moÏnej spolupráce<br />
bol stanoven˘ pri náv‰teve ãín<strong>sk</strong>ych<br />
partnerov na Sloven<strong>sk</strong>u. Záujem ãín<strong>sk</strong>ych<br />
v˘<strong>sk</strong>umníkov po vzhliadnutí na‰ich pracoví<strong>sk</strong><br />
sa orientoval hlavne na ekologické systémy<br />
pestovania rastlín, uchovanie genetick˘ch<br />
zdrojov a ‰ºachtenie rastlín, ekologicko-ekonomické<br />
faktory vyuÏitia trávnych<br />
porastov vrátane faktorov ochrany pôdy v<br />
hor<strong>sk</strong>˘ch a podhor<strong>sk</strong>˘ch oblastiach, kvalitu<br />
mlieka z pohºadu genetiky, v˘Ïivy a prostredia<br />
chovu, vyuÏitie ‰pecifick˘ch vlastností<br />
ovãieho mlieka vo v˘Ïive obyvateºstva a<br />
zaujímali sa tieÏ o systémy chovu králikov.<br />
22
M I N I S T E R S T V O P Ô D O H O S P O D Á R S T V A<br />
S R<br />
Následná spolupráca sa orientuje hlavne na<br />
uchovanie, zlep‰ovanie a vyuÏívanie genetick˘ch<br />
zdrojov rastlín a ich divo rastúcich príbuzn˘ch<br />
druhov, kde ústav rastlinnej v˘roby<br />
centra uÏ v minulosti vyuÏíval ãín<strong>sk</strong>e<br />
moÏnosti. Veºmi dôleÏité tu bude nájsÈ a<br />
zhodnotiÈ také genetické zdroje rastlín, ktoré<br />
budú adaptabilné na oãakávané klimatické<br />
zmeny, predov‰etk˘m tolerantné voãi suchu,<br />
na druhej strane voãi nízkym teplotám<br />
a ìal‰ím abiotick˘m faktorom.<br />
V oblasti Ïivoãí‰nej v˘roby sa zaãalo s v˘menou<br />
<strong>sk</strong>úseností v oblasti vyuÏitia transgenézy,<br />
molekulárno-genetick˘ch a plemenár<strong>sk</strong>ych<br />
postupov pre zlep‰ovanie genofondu<br />
zvierat.<br />
Pri náv‰teve ãín<strong>sk</strong>ych v˘<strong>sk</strong>umn˘ch pracoví<strong>sk</strong><br />
mali na‰i v˘<strong>sk</strong>umníci moÏnosÈ vidieÈ ich<br />
vysokú úroveÀ, predov‰etk˘m z pohºadu infra‰truktúry.<br />
Tretí projekt, ktor˘ sa sústreìuje na spoloãn˘<br />
v˘<strong>sk</strong>um spracovania, kvality a bezpeãnosti<br />
mäsov˘ch v˘robkov, sa len teraz spú‰-<br />
Èa, keìÏe mu predchádzala príprava dohody<br />
o spolupráci medzi V˘<strong>sk</strong>umn˘m ústavom<br />
potravinár<strong>sk</strong>ym v Bratislave a uÏ spomínanou<br />
âín<strong>sk</strong>ou akadémiou poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
vied. Treba povedaÈ, Ïe v ãase, keì sa<br />
podpísali dohody s predchádzajúcimi dvoma<br />
v˘<strong>sk</strong>umn˘mi ústavmi, sme e‰te nevedeli, Ïe<br />
budeme pripravovaÈ i ìal‰iu dohodu. Návrh<br />
tejto dohody je hotov˘, v súãasnosti ho pripomienkuje<br />
ãín<strong>sk</strong>a strana, pripravuje sa jej<br />
podpis a rozbieha sa dohodnut˘ projekt.<br />
Kto a s ak˘m nasadením sa na nich zúãast-<br />
Àuje<br />
Na projektoch pracujú vedeckí pracovníci<br />
v˘<strong>sk</strong>umn˘ch ústavov rezortu pôdohospodárstva,<br />
teda V˘<strong>sk</strong>umného ústavu pôdoznalectva<br />
a ochrany pôdy, Sloven<strong>sk</strong>ého centra<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>eho v˘<strong>sk</strong>umu a V˘<strong>sk</strong>umného<br />
ústavu potravinár<strong>sk</strong>eho.<br />
V súãasnosti sa spolupráca obmedzuje na<br />
elektronickú komunikáciu, keìÏe bohuÏiaº,<br />
v súvislosti s krátením finanãn˘ch prostriedkov<br />
na zahraniãné pracovné cesty, sme museli<br />
upustiÈ od náv‰tevy na‰ich v˘<strong>sk</strong>umníkov<br />
na partner<strong>sk</strong>ej âín<strong>sk</strong>ej akadémii poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
vied. Je to ‰koda, pretoÏe takéto<br />
projekty sa ÈaÏko realizujú bez osobného<br />
kontaktu.<br />
Vzhºadom na trvalú poddimenzovanosÈ<br />
finanãného zabezpeãenia na‰ich v˘<strong>sk</strong>umn˘ch<br />
pracoví<strong>sk</strong> sú preto na‰e moÏnosti ponuky<br />
spolupráce limitované.<br />
Ak˘ v˘vojov˘ stupeÀ spæÀa v súãasnosti<br />
oblasÈ informaãnej podpory pre trvalo<br />
udrÏateºné vyuÏitie poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
pôdy a regionálny rozvoj, spoloãného sloven<strong>sk</strong>o-ãín<strong>sk</strong>eho<br />
v˘<strong>sk</strong>umu<br />
Informaãná podpora pre ochranu a<br />
vyuÏívanie pôdy je na Sloven<strong>sk</strong>u rozpracovaná<br />
a elektronickou formou po<strong>sk</strong>ytovaná na<br />
veºmi vysokej úrovni. Cez pôdny portál<br />
www.vupu.<strong>sk</strong> sú uÏívateºom z poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
a environmentálnej praxe po<strong>sk</strong>ytované<br />
podrobné údajové a mapové informácie o<br />
vlastnostiach na‰ich pôd. Primárne a najmä<br />
odvodené údaje zásadne pomáhajú hospodárom<br />
na pôde v ich rozhodovacom procese a<br />
súãasne ich upozorÀujú na prípadné obmedzenia<br />
pri hospodárení, napríklad z dôvodov<br />
ochrany Ïivotného prostredia. Systém tohto<br />
akéhosi informaãného poradenstva sa sústavne<br />
zdokonaºuje a sofistikuje najmä vyuÏívaním<br />
aktuálnych informácií zí<strong>sk</strong>avan˘ch<br />
zo satelitov.<br />
Nadviazalo sa aj na kvalitu a bezpeãnosÈ<br />
mäsov˘ch v˘robkov, ão je dôleÏité aby sa<br />
pri jej zvy‰ovaní dodrÏiavalo Na ãom ste<br />
sa dohodli a ão sa prenieslo uÏ do praxe<br />
NajdôleÏitej‰ím hºadi<strong>sk</strong>om pri mäsov˘ch<br />
a potravinár<strong>sk</strong>ych v˘robkoch v‰eobecne je<br />
bezpeãnosÈ a ochrana zdravia spotrebiteºa.<br />
Ako je to s trvalo udrÏateºnou rastlinnou<br />
a Ïivoãí‰nou v˘robou, ktorá ma byÈ priaznivá<br />
k Ïivotnému prostrediu, na‰li ste spoloãné<br />
postupy, alebo ste sa v názoroch odli‰ovali<br />
Trvalá udrÏateºnosÈ poºnohospodárstva má<br />
rovnaké ciele na celom svete: zabezpeãiÈ<br />
ekologicky tolerantnú, ekonomicky efektívnu<br />
a sociálne akceptovateºnú produkciu. Rozdiely<br />
sú v‰ak v sociálno-ekonomick˘ch a<br />
prírodno-klimatick˘ch podmienkach. Z toho<br />
vypl˘va aj stav, v ktorom sa poºnohospodárstvo<br />
v na‰ich krajinách nachádza. Ciele spoloãného<br />
záujmu vo v˘<strong>sk</strong>ume, ktoré uÏ boli<br />
vymenované, ukázali, Ïe v mnohom môÏu<br />
byÈ postupy spoloãné. Postupy a nástroje<br />
v‰ak môÏu maÈ ãasovú rozdielnosÈ.<br />
Aká je podºa vás ìal‰ia spolupráca âªR s<br />
krajinami strednej a v˘chodnej Európy<br />
Vyvíja sa dostatoãná iniciatíva aj v oblasti<br />
obchodu<br />
âo sa t˘ka ná‰ho rezortu, veºk˘ potenciál<br />
má spolupráca v oblasti obchodu s genetick˘m<br />
reprodukãn˘m materiálom hovädzieho<br />
dobytka, zo sloven<strong>sk</strong>ej strany je záujem aj o<br />
v˘voz ná‰ho vína do âíny. âína prejavila záujem<br />
aj o kvalitné minerálne vody z ná‰ho regiónu,<br />
na ão sme upozornili aj na‰e firmy.<br />
SkutoãnosÈ, na ktorú v‰ak nemoÏno zabúdaÈ<br />
je, Ïe âína v posledn˘ch rokoch dosiahla<br />
pozoruhodn˘ hospodár<strong>sk</strong>y rast. Roãn˘ rast<br />
HDP dosahuje v âíne 8 – 10 %. V roku 2007<br />
to bolo dokonca okolo 11,4 %. Je samozrejmé,<br />
Ïe âína je v súãasnosti jednou z najatraktívnej‰ích<br />
destinácií pre priame zahraniãné<br />
investície pre v‰etky krajiny, vrátane krajín<br />
ná‰ho regiónu.<br />
Ste spokojná s v˘vojom obchodnej politiky<br />
s poºnohospodár<strong>sk</strong>ymi komoditami<br />
Zahraniãnoobchodná bilancia agropotravinár<strong>sk</strong>eho<br />
sektora medzi Sloven<strong>sk</strong>ou republikou<br />
a âín<strong>sk</strong>ou ºudovou republikou vykazuje<br />
trvalo záporné saldo obchodnej bilancie.<br />
Dokonca v roku 2005 sa nerealizovali Ïiadny<br />
v˘vozy zo SR do âíny, ãiÏe obchodná v˘mena<br />
bola jednostranná. V roku 2006 sa e‰te<br />
viac zv˘‰ili dovozy z âíny do SR, priãom od<br />
nás sa vyviezla na ãín<strong>sk</strong>y trh iba jedna komodita,<br />
a to cukor. V roku 2007 v‰ak stúpol ná‰<br />
v˘voz agrokomodít do âíny pribliÏne 1,5-násobne.<br />
VyváÏali sme najmä ãokoládu, rastlinné<br />
ãasti a semená. Zaujímav˘mi v˘vozn˘mi<br />
artiklami sa javia rastliny, semená, potravinové<br />
prípravky, ostatné cukry, ãokoláda<br />
ãi minerálne vody a víno. Boli pokusy preraziÈ<br />
na ãín<strong>sk</strong>y trh so sloven<strong>sk</strong>˘mi vínami, ale<br />
na‰i v˘robcovia nevyrábajú dostatoãné<br />
mnoÏstvá zodpovedajúce ãín<strong>sk</strong>ym poÏiadavkám.<br />
Okrem toho prenikanie na ãín<strong>sk</strong>y trh je<br />
veºmi problematické, nakoºko âíÀania majú<br />
prednostne záujem o nové technológie a o<br />
moÏnosti ich prispôsobenia svojim podmienkam,<br />
napr. v spolupráci s francúz<strong>sk</strong>ymi firmami,<br />
ale máme informáciu, Ïe aj s maìar<strong>sk</strong>˘mi<br />
vyrábajú svoje vlastné vína, na ktoré<br />
sú aj patriãne hrdí.<br />
Z hºadi<strong>sk</strong>a celkovej negatívnej obchodnej<br />
bilancie SR v agropotravinár<strong>sk</strong>om sektore<br />
dochádza k jej postupnému prehlbovaniu od<br />
ná‰ho vstupu do EÚ. Redukcia v˘robn˘ch<br />
kapacít, neustála likvidácia podnikov spracovateº<strong>sk</strong>ého<br />
priemyslu (cukrovary, konzervárne,<br />
pivovary, mliekárne, mäsokombináty),<br />
rast kúpnej sily obyvateºstva, obmedzená<br />
domáca ponuka, zvy‰ujúci sa tlak na roz‰irovanie<br />
sortimentu v˘robkov a dovoz ãasto<br />
lacnej‰ích, i keì nie vÏdy kvalitn˘ch v˘robkov<br />
zo strany obchodn˘ch reÈazcov moÏno<br />
oznaãiÈ za hlavné faktory nepriaznivej obchodnej<br />
bilancie SR.<br />
âo je dôleÏité pri posilÀovaní vzájomnej<br />
ekonomickej a obchodnej v˘meny s agrokomoditami<br />
medzi âínou a krajinami<br />
strednej a v˘chodnej Európy<br />
Partnerstvo EÚ vo v‰eobecnosti s âínou by<br />
malo byÈ vyváÏené – otvorenie európ<strong>sk</strong>eho<br />
trhu pre ãín<strong>sk</strong>e v˘robky by malo byÈ kompenzované<br />
otváraním ãín<strong>sk</strong>eho trhu pre európ<strong>sk</strong>e<br />
v˘robky. Európa by mala byÈ nekompromisnej‰ia<br />
a vyÏadovaÈ dôsledné plnenie povinností,<br />
ku ktor˘m sa âína zaviazala pri<br />
vstupe do WTO. Rovnako treba byÈ nekompromisn˘<br />
pri kontrole kvality a bezpeãnosti<br />
v˘robkov dováÏan˘ch z âªR.<br />
ëal‰ie zasadnutie pracovnej <strong>sk</strong>upiny by<br />
malo byÈ na Sloven<strong>sk</strong>u v roku 2009. âo<br />
v‰etko treba dovtedy stihnúÈ a pripraviÈ na<br />
rokovanie. S ak˘mi návrhmi poãítate<br />
Aká spoloãná problematika bude stredobodom<br />
záujmu<br />
Pred zasadnutím pracovnej <strong>sk</strong>upiny na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u v roku 2009 by sa mala predov‰etk˘m<br />
oficiálne podpísaÈ dohoda o spolupráci<br />
medzi V˘<strong>sk</strong>umn˘m ústavom potravinár<strong>sk</strong>ym<br />
a âín<strong>sk</strong>ou akadémiou poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
vied, ão by nemal byÈ problém. Bude potrebné<br />
zhodnotiÈ aktivity zrealizované v rámci<br />
v‰etk˘ch troch projektov a vyvodiÈ z nich závery,<br />
prípadne sa dohodnúÈ s ãín<strong>sk</strong>ou stranou<br />
na ich pokraãovaní. Nie je vylúãené ani to,<br />
Ïe z ãín<strong>sk</strong>ej strany budú prezentované nové<br />
návrhy ìal‰ích projektov. K tomu je v‰ak<br />
e‰te predãasné sa vyjadrovaÈ. Urãite bude<br />
dôleÏité vychádzaÈ z na‰ich reálnych moÏností,<br />
ako aj s v˘vinu na‰ej obchodno-ekonomickej<br />
spolupráce v oblasti agrokomodít a potravinár<strong>sk</strong>ych<br />
v˘robkov. Na‰ím cieºom je aj<br />
tak˘mto spôsobom podporiÈ presadzovanie sa<br />
sloven<strong>sk</strong>˘ch firiem na ãín<strong>sk</strong>om trhu. Stále<br />
v‰ak treba maÈ na zreteli odli‰nosti v kultúre<br />
aj pri rokovaniach s ãín<strong>sk</strong>ymi partnermi.<br />
23
M I N I S T E R S T V O P Ô D O H O S P O D Á R S T V A<br />
S R<br />
Vlna je prírodn˘ materiál, ktor˘ po celé stároãia nenahradili iné priemyselné vlákna. Existenciu<br />
bez vlnen˘ch v˘robkov si hádam ani nevieme predstaviÈ. Je teda potrebné venovaÈ jej primeranú<br />
pozornosÈ v poºnohospodár<strong>sk</strong>ej oblasti. VyuÏitie vlny je dnes veºmi ‰iroké, a preto sa Ïivoãí‰na v˘roba<br />
bez chovu oviec nezaobíde. PozornosÈ tejto problematike venuje aj redaktorka Anna Komová v rozhovore<br />
s generálnou riaditeºkou Sekcie poºnohospodárstva MP SR Jarmilou DUBRAVSKOU.<br />
MôÏe byÈ jemná a poddajná,<br />
ale aj hrubá a drsná...<br />
V rámci poºnohospodárstva je neodluãiteºnou<br />
súãasÈou jeho prosperity aj chov oviec,<br />
ão je, ako som sa doãítala, v porovnaní s âe<strong>sk</strong>ou<br />
republikou na‰ou prioritou. Aká je situácia<br />
v súãasnosti<br />
Chov oviec má na Sloven<strong>sk</strong>u dlhoroãnú tradíciu.<br />
Na‰a história, kultúra, ãi kulinár<strong>sk</strong>e umenie<br />
sú späté práve s chovom oviec. V minulosti<br />
platilo: „oveãka trojak˘ úÏitok mቓ. Okrem<br />
vlny to bola produkcia mlieka a mäsa. Dnes je<br />
situácia iná. Pre chovateºov oviec má v˘znam<br />
najmä mlieko, ktoré predávajú priamo spracovateºom<br />
a ovãie mäso, ktoré je finanãne zaujímavé<br />
najmä pre odberateºov z in˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch<br />
‰tátov. Vlna, ktorú zí<strong>sk</strong>avame po ostrihaní<br />
oviec, chovan˘ch na Sloven<strong>sk</strong>u, v‰ak nemôÏe<br />
konkurovaÈ vlne z dovozu. Práve pri kvalite<br />
vlny sú dôleÏité klimatické podmienky, ãiÏe<br />
vlna oviec zo strednej Európy nemôÏe v jemnosti<br />
konkurovaÈ ovãej vlne z Austrálie, ãi<br />
·paniel<strong>sk</strong>a. Hrúbka vlny, teda hrúbka vlasu, súvisí<br />
s jeho zakorenením. âím vlas korení plyt-<br />
‰ie, t˘m je jemnej‰í – má viac oblúãikov. âím<br />
je koÏa jemnej‰ia, vlasy v nej korenia plyt‰ie.<br />
TakÏe v oblastiach s vy‰‰ou teplotou majú<br />
ovce jemnej‰iu vlnu, ktorá je drah‰ia a vhodnej‰ia<br />
na v˘robu kvalitn˘ch v˘robkov. V ãase,<br />
keì bolo Sloven<strong>sk</strong>o súãasÈou âe<strong>sk</strong>osloven<strong>sk</strong>a,<br />
boli na produkciu vlny po<strong>sk</strong>ytované vysoké dotácie,<br />
av‰ak jej reálna hodnota bola v˘razne niÏ-<br />
‰ia. Dnes sa uÏ dotácie na vlnu nepo<strong>sk</strong>ytujú,<br />
bolo by to v rozpore so Spoloãnou poºnohospodár<strong>sk</strong>ou<br />
politikou Európ<strong>sk</strong>ej únie. Skutoãná<br />
nákupná cena vlny sa podºa ‰tatistick˘ch údajov<br />
pohybuje okolo 16 aÏ 19 Sk za kilogram<br />
potnej vlny, teda vlny po jej ostrihaní.<br />
Chov oviec je pre nás dôleÏit˘ z viacer˘ch<br />
dôvodov. Ak chceme, aby bola na‰a krajina turisticky<br />
atraktívna, musia byÈ na‰e lúky a pasienky<br />
obhospodarované, mali by byÈ kosené<br />
a spásané. NuÏ a zviera má lep‰iu chodivosÈ<br />
ako technika, dostane sa aj na svahy s vysok˘m<br />
<strong>sk</strong>lonom, nepotrebuje benzín, ãi naftu a nezneãisÈuje<br />
prostredie exhalátmi. Navy‰e zvieratá<br />
chované na pastve produkujú kvalitnej‰ie mlieko<br />
a mäso, a kvalita je pre nás, konzumentov,<br />
dôleÏitá. Vìaka zdrav˘m potravinám si udrÏiavame<br />
vlastné zdravie. KaÏdá krajina má iste záujem<br />
o kvalitné a zdravé potraviny, ale nie<br />
kaÏdá krajina má také ideálne prírodné podmienky<br />
pre chov oviec ako Sloven<strong>sk</strong>o. Sloven<strong>sk</strong>o<br />
má viac ako 800-tisíc hektárov trávnych<br />
porastov, ktoré je potrebné rozumne vyuÏívaÈ<br />
a tak˘mto vyuÏitím by mohol byÈ práve roz‰írenej‰í<br />
chov oviec.<br />
âo v‰etko sa robí pre to, aby sa dobrá prosperita<br />
práve v chove oviec aj kôz udrÏala<br />
Sloven<strong>sk</strong>o je súãasÈou Európ<strong>sk</strong>ej únie, a tak<br />
môÏe vytváraÈ podmienky len v rámci moÏností<br />
platnej legislatívy. Aby sme na Sloven<strong>sk</strong>u zachovali<br />
chov oviec a nedo‰lo k takému drastickému<br />
poklesu stavu oviec, ako napríklad<br />
pred rokmi v âe<strong>sk</strong>ej republike, zaãali sme po<strong>sk</strong>ytovaÈ<br />
finanãné prostriedky chovateºom na<br />
tzv. prémiové práva. Bola to jedna z moÏností,<br />
ako po<strong>sk</strong>ytnúÈ malú ãasÈ finanãn˘ch prostriedkov<br />
chovateºom. V˘‰ka podpory cca 600<br />
Sk mala chovateºov podporiÈ najmä morálne.<br />
Pre chovateºov sú najdôleÏitej‰í spotrebitelia,<br />
veì bez dopytu po bryndzi, ovãom hrudkovom<br />
syre, korbáãikoch, pareniciach ãi ovãom mäse,<br />
by nemali perspektívu.<br />
Mrzí ma v‰ak, Ïe chov kôz je u nás stále nedocenen˘.<br />
Sme jednou z mála krajín, kde sa na<br />
pultoch aÏ príli‰ ãasto objavujú drahé kozie<br />
syry a mlieko z in˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov. Na‰e<br />
v˘robky, ktoré dokáÏeme vyrobiÈ lacnej‰ie a<br />
minimálne v rovnakej kvalite, ch˘bajú. Máme<br />
chovateºov kôz, ktorí produkujú kvalitné mlieko,<br />
ale majú problém dostaÈ sa na trh.<br />
A ão robíme pre chovateºov oviec a kôz<br />
dnes Chovatelia môÏu zí<strong>sk</strong>aÈ podporu napríklad<br />
na investície z Programu rozvoja vidieka<br />
na roky 2007 – 2013. ZároveÀ chovatelia zí<strong>sk</strong>avajú<br />
podporu formou platieb na veºké dobytãie<br />
jednotky. Z finanãného balíka, ktor˘ je<br />
k dispozícii na ‰tátnu pomoc, je ãasÈ urãená aj<br />
chovateºom oviec a kôz. PravdaÏe, finanãné<br />
prostriedky sú len jednou ãasÈou. DôleÏité sú<br />
aj ìal‰ie oblasti, ako napríklad vzdelávanie, poradenstvo,<br />
v˘<strong>sk</strong>um, ale aj organizovanie v˘stav.<br />
Vìaka Plánu rozvoja vidieka, ãi Programu<br />
rozvoja vidieka boli zorganizované ‰kolenia<br />
pre chovateºov oviec zamerané na zí<strong>sk</strong>avanie<br />
mlieka, jeho ìal‰ie spracovanie na rôzne druhy<br />
v˘robkov, systémy chovu, ale aj spôsoby<br />
pasenia ãi zvy‰ovania kvality pastevného porastu.<br />
V t˘chto ãinnostiach sa bude pokraãovaÈ<br />
aj v nasledujúcom období a verím, Ïe chovatelia<br />
budú vyuÏívaÈ zí<strong>sk</strong>ané informácie pre<br />
prospech svojich vlastn˘ch fariem, a t˘m aj pre<br />
prospech chovu oviec a kôz na Sloven<strong>sk</strong>u.<br />
V ktorej ãasti Sloven<strong>sk</strong>a sa tomuto odvetviu<br />
poºnohospodárstva najlep‰ie darí<br />
Chov oviec je typick˘ najmä pre oblasÈ severného<br />
a stredného Sloven<strong>sk</strong>a. V˘borní chovatelia<br />
oviec sú v‰ak aj v regióne Nitry, Levíc,<br />
ãi Sabinova. V minulosti bolo Sloven<strong>sk</strong>o rozdelené<br />
na urãité oblasti, platila rajonizácia.<br />
Boli urãené plemená, ktoré boli vhodné na<br />
chov v jednotliv˘ch oblastiach podºa prírodn˘ch<br />
podmienok. V súãasnosti môÏe chovateº<br />
chovaÈ akékoºvek plemeno oviec kdekoºvek na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u, av‰ak vÏdy sú dôleÏité náklady na<br />
chov jednotliv˘ch plemien.<br />
Ak˘ hospodár<strong>sk</strong>y osoh je z takého chovu,<br />
preão je pre na‰e poºnohospodárstvo dôle-<br />
Ïité práve udrÏanie si kvalitného chovu<br />
Kvalitn˘ chov je základom prosperity cho-<br />
24
M I N I S T E R S T V O P Ô D O H O S P O D Á R S T V A<br />
S R<br />
vateºa. Ak chovateº vlastní zvieratá, ktoré majú<br />
genetické predpoklady pre vysokú produkciu<br />
mlieka, ãi vysoké priemerné denné prírastky<br />
alebo kvalitnú vlnu, má istotu, Ïe pri dobr˘ch<br />
chovateº<strong>sk</strong>˘ch podmienkach sa tieto genetické<br />
predpoklady aj uplatnia. PravdaÏe, kvalitnú<br />
produkciu je potrebné speÀaÏiÈ na trhu.<br />
Usporadúvajú sa aj stretnutia na európ<strong>sk</strong>ej<br />
úrovni, ktoré priná‰ajú nové poznatky pre<br />
chov oviec Dá sa z ich ãerpaÈ aj pre chov<br />
v na‰ich podmienkach<br />
V jednej z predchádzajúcich odpovedí som<br />
uviedla, Ïe pre chovateºov je dôleÏitá veda, v˘<strong>sk</strong>um<br />
ãi organizovanie v˘stav. Existuje veºké<br />
mnoÏstvo podujatí, kde sa chovatelia môÏu<br />
stretnúÈ, vymeniÈ si <strong>sk</strong>úsenosti, poradiÈ si navzájom.<br />
KaÏd˘ rok sú usporiadané konferencie,<br />
semináre, stretnutia, v˘stavy, ktoré sú zamerané<br />
na urãité oblasti, napríklad na genetiku,<br />
chov, ‰ºachtenie, veterinárnu starostlivosÈ,<br />
ale aj na k⁄menie, ãi plemenitbu oviec. Chovatelia<br />
teda majú moÏnosÈ zí<strong>sk</strong>avaÈ teoretické<br />
poznatky a aplikovaÈ ich vo svojich chovoch.<br />
Chovatelia sú zdruÏení aj v nadnárodn˘ch organizáciách,<br />
ktoré sa aktívne zúãastÀujú aj na<br />
príprave legislatívy a hoci sú podmienky v<br />
jednotliv˘ch krajinách ‰pecifické, mnohé poznatky<br />
sú aplikovateºné takmer v kaÏdej krajine,<br />
v kaÏdom chove.<br />
âo je dôleÏité nepodceniÈ, na ão netreba zabúdaÈ<br />
a aké sú v˘sledky v porovnaní s EÚ<br />
Chovateº nikdy nesmie zabudnúÈ na to, Ïe<br />
pracuje so Ïiv˘mi tvormi. Poºnohospodárstvo<br />
je rizikovou oblasÈou pre podnikanie, v˘sledky<br />
závisia vÏdy od poãasia, ktoré nedokáÏeme<br />
ovplyvniÈ. Ak je rok such˘, znamená to nedostatok<br />
krmiva, slabú úrodu, niωie prírastky, ãi<br />
produkciu mlieka. Ak naopak veºa pr‰í, v˘sledky<br />
sú opäÈ nepriaznivé.<br />
Ak by sme hodnotili v˘sledky v chove oviec<br />
v rámci krajín EÚ, dosiahli by sme zaujímavé<br />
umiestnenie v prvej desiatke krajín. Podºa údajov<br />
z centrálnej evidencie hospodár<strong>sk</strong>ych zvierat<br />
sme v prvom ‰tvrÈroku chovali 359-tisíc<br />
oviec. Patríme ku krajinám, kde sa poãet oviec<br />
zvy‰uje. Produkcia mlieka na dojenú bahnicu<br />
je viac ako 73 kilogramov (chovy s kvalitn˘mi<br />
bahnicami vyprodukujú dvojnásobne viac<br />
mlieka ako je priemerná produkcia za Sloven<strong>sk</strong>o),<br />
odchov jahniat sa pohybuje okolo 94<br />
kusov na 100 bahníc. V produkãn˘ch a reprodukãn˘ch<br />
parametroch v chove oviec sme na<br />
tom dobre, hor‰ie je to v spotrebe komodít na<br />
obyvateºa. Pri tomto kritériu v˘razne zaostávame<br />
za chovateº<strong>sk</strong>y vyspel˘mi krajinami, keì<br />
sa v EÚ-27 v roku 2007 spotrebovalo priemerne<br />
na jedného obyvateºa 2,85 kg ovãieho mäsa,<br />
priãom v EÚ-15 bola spotreba 3,3 kg. NajniÏ-<br />
‰ia spotreba ovãieho mäsa je v EÚ-10 len 0,3<br />
kg, av‰ak na Sloven<strong>sk</strong>u je to menej ako polovica<br />
zo spotreby EÚ-10.<br />
PozornosÈ pri chove oviec sa sústreìuje predov‰etk˘m<br />
na vlnu, pretoÏe otázka produkcie<br />
kvality vlny je stále aktuálna. âo je potrebné<br />
dodrÏaÈ aby bola vlna kvalitná, aké<br />
máte <strong>sk</strong>úsenosti, prípadne teoretické poznatky<br />
z medzinárodn˘ch konferencií, ktoré<br />
sa poriadajú na spomínanú tému <br />
Ovce sú dôleÏité pre produkciu mlieka, mäsa<br />
a pravdaÏe aj vlny. Kvalita vlny je veºmi dôleÏitá<br />
pre moÏnosti jej ìal‰ieho spracovania.<br />
Kvalitná vlna musí byÈ ão najmenej zneãistená,<br />
nemala by byÈ zak⁄mená (nemala by obsahovaÈ<br />
rastlinné neãistoty), nemá obsahovaÈ v˘kaly.<br />
Kvalitná vlna je typická vlasmi bez defektov,<br />
ãiÏe vlas by mal byÈ rovnako hrub˘ po<br />
celej svojej dæÏke (ide o jemnosÈ vlasu – teda<br />
jeho priemernú hrúbku). Pri spracúvaní vlny je<br />
dôleÏitá dæÏka vlasu. Rúno by v na‰ich podmienkach<br />
nemalo obsahovaÈ m⁄tvy vlas, ãi<br />
ãierny vlas, ktoré sú nevhodné pre ìal‰ie spracovanie.<br />
Ktor˘mi ìal‰ími hodnotn˘mi v˘robkami sa<br />
môÏeme pochváliÈ pri jednotliv˘ch chovoch<br />
Chovatelia oviec sa zaoberajú najmä produkciou<br />
mlieka, v men‰ej miere je to produkcia<br />
hrudkového syra ãi in˘ch v˘robkov priamo na<br />
farmách. Chovatelia, ktorí sa zaoberajú chovom<br />
dojn˘ch oviec, produkujú najmä jahÀacie<br />
mäso, ktoré je urãené takmer v˘hrade na talian<strong>sk</strong>y<br />
trh.<br />
Aká je v súãasnosti úroveÀ v˘meny informácií,<br />
ktoré sa zaoberajú chovom oviec a kôz<br />
medzi jednotliv˘mi krajinami EÚ<br />
O chove oviec je dostatoãné mnoÏstvo informácií<br />
dostupn˘ch priamo na internetov˘ch<br />
stránkach. Aj jednotlivé ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty majú<br />
dostatok informácií. Informácie sa dostávajú k<br />
chovateºom viacer˘mi spôsobmi, v prvom rade<br />
cez ‰tátne orgány – ministerstvá, veterinárne<br />
správy, keìÏe zástupcovia ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov sa<br />
aktívne stretávajú na zasadnutiach v Bruseli. V<br />
druhom rade zí<strong>sk</strong>avajú chovatelia informácie<br />
cez svoje vlastné organizaãné ‰truktúry. Mnohé<br />
ovãiar<strong>sk</strong>y vyspelé krajiny sú aktívne v medzinárodn˘ch<br />
organizáciách (napr. COPA –<br />
COGECA). Tu majú chovatelia a ich zástupcovia<br />
priestor na di<strong>sk</strong>usie o problémoch a moÏnosti<br />
spoloãne hºadaÈ rie‰enia a v˘chodi<strong>sk</strong>á.<br />
Pred ‰tyrmi rokmi sa zaãalo v odborn˘ch kruhoch<br />
di<strong>sk</strong>utovaÈ o elektronickej identifikácii,<br />
ktorá mala byÈ povinná pre krajiny EÚ od 1. januára<br />
2008. Na dva roky bol proces oddialen˘,<br />
nie v‰ak zastaven˘. Práve v období, keì je<br />
situácia na trhu nepriaznivá, sú chovatelia v˘razne<br />
aktívnej‰í.<br />
Kto je zapojen˘ do procesu v˘roby a produkcie<br />
vlny, aké sú podmienky pre prácu v<br />
tejto oblasti Má Sloven<strong>sk</strong>o dostatok odborníkov<br />
pre túto oblasÈ poºnohospodárstva<br />
Na zaãiatku je chovateº, ktor˘ okrem produkcie<br />
mlieka ãi mäsa, produkuje vÏdy aj vlnu.<br />
Podºa plemena, ktoré chovateº vlastní, zí<strong>sk</strong>ava<br />
vlnu jeden ãi dvakrát do roka. Priemerne zí<strong>sk</strong>a<br />
chovateº od jednej ovce do 2 kg potnej vlny<br />
za rok. Potom nastupuje v˘kup vlny. Ceny<br />
vlny sú rôzne, av‰ak aj pri kvalitnej vlne je cena<br />
vzhºadom na prácnosÈ jej zí<strong>sk</strong>avania nízka.<br />
Cena vlny ãasto nepokryje ani náklady na jej<br />
zí<strong>sk</strong>anie. Spracovanie vlny je nároãné, treba ju<br />
najprv vytriediÈ, oddeliÈ kvalitnej‰ie ãasti od nekvalitnej,<br />
‰pinavej vlny, ktorá sa nedá spracovaÈ.<br />
Následne je potrebné vlnu ‰peciálne upraviÈ<br />
(vlna sa perie, upravuje sa obsah vlnotuku,<br />
zbavuje sa vlnopotu). Na Sloven<strong>sk</strong>u pôsobí<br />
viacero spracovateº<strong>sk</strong>˘ch firiem, ktoré sa zaoberajú<br />
nákupom vlny a jej ìal‰ím spracovaním.<br />
Nie je tajomstvom, Ïe vlna sa beÏne upravuje<br />
mimo územia Sloven<strong>sk</strong>a a k nám sa vozí<br />
pripravená na ìal‰ie spracovanie, alebo uÏ<br />
priamo v hotov˘ch v˘robkoch.<br />
Z odbornej stránky sme mali v minulosti veºmi<br />
kvalitn˘ch odborníkov, av‰ak vzhºadom na<br />
súãasné postavenie vlny, nie je dopyt po odborníkoch<br />
so ‰peciálnym zameraním na vlnu.<br />
âo priná‰a pre Sloven<strong>sk</strong>o dobrá produkcia<br />
vlny a ostatn˘ch v˘robkov z ovãiarstva Je<br />
tá práca rentabilná<br />
Ovãiarstvo je nielen zdrojom mäsa, mlieka,<br />
vlny, vnútorností a koÏí. Ovãiarstvo je zdrojom<br />
kvalitn˘ch potravín. Asi málo ºudí vie, Ïe ovãie<br />
mlieko ãi mäso obsahuje konjugovanú kyselinu<br />
linolovú (CLA), ktorá priaznivo pôsobí<br />
na tráviaci trakt, pomáha pri atero<strong>sk</strong>leróze<br />
a známe sú jej protikarcinogénne úãinky. Ovãiarstvo<br />
je tieÏ zdrojom pracovn˘ch miest pre<br />
zamestnancov v spracovateº<strong>sk</strong>om priemysle, ãi<br />
v potravinárstve. Chovom oviec môÏeme chrániÈ<br />
Ïivotné prostredie, správnou a usmerÀovanou<br />
pastvou vyuÏívaÈ trávne porasty tak, aby<br />
sa zabránilo roz‰irovaniu nevhodn˘ch druhov<br />
rastlín. Ak sa pozeráme na chov oviec len cez<br />
ãísla, je moÏné dosiahnuÈ rentabilitu v chovoch,<br />
ale v˘sledky v produkãn˘ch a reprodukãn˘ch<br />
ukazovateºoch musia byÈ nadpriemerné.<br />
Je podºa vás Ïivoãí‰na v˘roba na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
dostatoãne finanãne dotovaná<br />
Je ÈaÏké nájsÈ presné vyjadrenie pre slovo dostatoãn˘.<br />
Ak hovoríme o finanãn˘ch prostriedkoch<br />
pre akúkoºvek oblasÈ hospodárstva, asi by<br />
sme nena‰li úplnú spokojnosÈ nikde. Finanãné<br />
prostriedky do Ïivoãí‰nej v˘roby idú vìaka<br />
viacer˘m tokom, nie je to len priama pomoc<br />
cez podporu na veºké dobytãie jednotky, podpora<br />
cez ‰tátnu pomoc na plemenár<strong>sk</strong>e ãinnosti,<br />
ãi podpory na investície, nákup strojov, rekon‰trukcie<br />
a v˘stavby ustajÀovacích priestorov,<br />
platby na Ïivotné podmienky zvierat. Ide<br />
aj o nepriamu podporu, napríklad cez ‰kol<strong>sk</strong>é<br />
mlieko, propagáciu kvalitn˘ch v˘robkov<br />
(Znaãka kvality). Na‰ím cieºom je podporovaÈ<br />
Ïivoãí‰nu v˘robu na Sloven<strong>sk</strong>u tak, aby sme sa<br />
o pár rokov nemuseli chodiÈ pozeraÈ do zoologick˘ch<br />
záhrad na hospodár<strong>sk</strong>e zvieratá, ktoré<br />
dnes chováme. Verím, Ïe vìaka uroben˘m<br />
zmenám v oblasti podpornej politiky, zachováme<br />
Ïivoãí‰nu v˘robu v symbióze s rastlinnou<br />
v˘robou. Îivoãí‰na v˘roba nemôÏe existovaÈ<br />
bez rastlinnej v˘roby, sú navzájom prepojené.<br />
A podobne rastlinná v˘roba potrebuje Ïivoãí‰-<br />
nu v˘robu.<br />
Aké sú perspektívy, ão plánujete zmeniÈ,<br />
alebo obmeniÈ, aby sa zv˘‰ila produkcia v<br />
ovãiarstve<br />
Chov oviec povaÏujem za perspektívny. Potrebujeme<br />
v‰ak viac aktivizovaÈ chovateºov,<br />
aby vytvárali zdruÏenia, ktoré budú silnej‰ie pri<br />
vyjednávaní s odberateºmi, ãi uÏ ide o ceny<br />
mäsa alebo mlieka. V zahraniãí nie je niã neobvyklé,<br />
Ïe chovatelia sú zároveÀ majiteºmi<br />
mliekarne alebo bitúnku. Zi<strong>sk</strong> je teda rovnomerne<br />
prerozdelen˘ v‰etk˘m vlastníkom, teda<br />
chovateºom a nákupné ceny sú reálne. Chovatelia<br />
majú potom nielen väã‰iu istotu, ale aj<br />
zodpovednosÈ.<br />
Podporujeme tvorbu projektov na propagáciu<br />
kvalitn˘ch produktov z chovu oviec. Na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u máme kvalitné v˘robky, len je potrebné,<br />
aby sme ich dokázali vyuÏiÈ pre na‰ich<br />
obyvateºov na zlep‰enie ich stravovacích návykov.<br />
25
M I N I S T E R S T V O P Ô D O H O S P O D Á R S T V A<br />
S R<br />
Súãasnou úlohou poºnohospodárstva a potravinárstva je popri udrÏiavaní vysokej úrovne zdravotnej<br />
bezpeãnosti potravín rozvíjaÈ aj ich kvalitu v súlade so zásadami zdravej v˘Ïivy a poÏiadavkami<br />
spotrebiteºov. Rozhovor na túto tému po<strong>sk</strong>ytla generálna riaditeºka Sekcie potravinárstva<br />
Ministerstva pôdohospodárstva SR Andrea JURâÁKOVÁ redaktorke Anne Komovej.<br />
Kvalita je dôleÏitá aj v potravinách<br />
V súãasnosti je stále viac t˘ch, ktorí preferujú<br />
zdrav˘ Ïivotn˘ ‰t˘l, správne v˘Ïivové návyky.<br />
Máte na to v rámci vá‰ho pôsobenia, aby ste zabezpeãili<br />
v‰etky potreby pre takto zm˘‰ºajúcich<br />
ºudí<br />
Úlohou agropotravinárstva je zabezpeãovaÈ<br />
v˘Ïivu obyvateºstva, produkovaÈ dostatok predov‰etk˘m<br />
bezpeãn˘ch a kvalitn˘ch potravín,<br />
ktoré svojím zloÏením pozitívne prispejú k pestrej<br />
a vyváÏenej strave a v neposlednom rade k aktuálnemu<br />
trendu zdravého Ïivotného ‰t˘lu. V súvislosti<br />
s rastúcim v˘<strong>sk</strong>ytom civilizaãn˘ch ochorení<br />
je zdôraznené poslanie potravinárov zvy‰ovaÈ<br />
podiel tak˘ch potravín, ktoré môÏu pôsobiÈ pozitívne<br />
a preventívne vytváraÈ predpoklady na zni-<br />
Ïovanie v˘<strong>sk</strong>ytu neprenosn˘ch ochorení, úmrtnosti<br />
a celkové posilÀovanie zdravia. Pri nákupe potravín<br />
sa spotrebiteº v Spoloãenstve denne stretáva<br />
s ãoraz väã‰ím mnoÏstvom potravín, ktoré sú<br />
na obale oznaãené v˘Ïivov˘mi a zdravotn˘mi<br />
tvrdeniami ako sú napr.: nízkoenergetick˘, bez<br />
energetickej hodnoty, s nízkym obsahu tuku,<br />
„light“, „prírodn˘“ alebo s nízkym obsahom cukru,<br />
resp. sodíka/soli, s vysok˘m obsahom vlákniny,<br />
prípadne, Ïe potravina je zdrojom urãitého vitamínu<br />
alebo minerálnej látky.<br />
Na lep‰iu orientáciu spotrebiteºov v spleti t˘chto<br />
údajov, aj ich informovanosÈ a uºahãenie v˘beru,<br />
Európ<strong>sk</strong>a únia pristúpila k harmonizácii legislatívy<br />
v tejto oblasti. Cieºom je, aby potraviny<br />
boli z v˘Ïivového hºadi<strong>sk</strong>a primerane oznaãené,<br />
aby prispeli k pestrej a vyváÏenej strave, ktorá je<br />
predpokladom dobrého zdravia a to pri zohºadnení<br />
rozdielov a tradiãn˘ch spôsobov stravovania v<br />
jednotliv˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátoch. Ministerstvo pôdohospodárstva<br />
SR úzko spolupracuje s popredn˘mi<br />
sloven<strong>sk</strong>˘mi autoritami z oblasti v˘Ïivy z rezortu<br />
Ministerstva zdravotníctva SR i akademickej<br />
obce, ako i s predstaviteºmi potravinár<strong>sk</strong>eho<br />
priemyslu. Rezort pôdohospodárstva plní úlohu<br />
kontaktného miesta Európ<strong>sk</strong>eho úradu pre bezpeãnosÈ<br />
potravín (European Food Safety Authority –<br />
ìalej EFSA), ktor˘ na vedeckom základe posudzuje<br />
oprávnenosÈ pouÏívania v˘Ïivov˘ch a zdravotn˘ch<br />
tvrdení uvádzan˘ch potravinár<strong>sk</strong>ym priemyslom.<br />
V legislatívnej oblasti sa aktívne podie-<br />
ºa na tvorbe predpisov, ktoré sú orientované tak,<br />
aby spotrebiteº zí<strong>sk</strong>al ão najúplnej‰ie informácie.<br />
Cieºom je zachovaÈ slobodu spotrebiteºa pri v˘bere<br />
potravín, tak aby mal moÏnosÈ pri svojej voºbe<br />
prihliadaÈ na vedecké odporúãania zdôrazÀujúce<br />
kladn˘ vplyv na stravovanie. Ako kontaktné miesto<br />
zabezpeãuje implementáciu legislatívy a komunikáciu<br />
s EFSA. Európ<strong>sk</strong>a únia má viac ako 500<br />
miliónov konzumentov, s ktor˘mi je potrebné jasne<br />
a jednoducho komunikovaÈ. ZároveÀ je povinnosÈou<br />
nás, ‰tátnych orgánov, komunikovaÈ a informovaÈ<br />
potravinár<strong>sk</strong>y priemysel a spotrebiteºov<br />
o nov˘ch aspektoch bezpeãnosti a kvality potravín.<br />
V˘sledkom je národn˘ zoznam v˘Ïivov˘ch a<br />
zdravotn˘ch tvrdení, ktor˘ bol zaãiatkom roka<br />
2008 zaslan˘ na EFSA a Európ<strong>sk</strong>u komisiu.<br />
Európ<strong>sk</strong>a komisia v roku 2007 publikovala<br />
Bielu knihu o stratégii rie‰enia zdravotn˘ch problémov<br />
súvisiacich s v˘Ïivou, nadváhou a obezitou<br />
v Európe. Citujem: „Za posledné tri desaÈroãia<br />
sa v EÚ dramaticky rozrástla nadváha a obezita,<br />
hlavne medzi deÈmi, kde sa nadváha v roku<br />
2006 odhadla na 30 %. Toto je následok zhor‰ujúceho<br />
sa trendu nezdravého stravovania a nedostatku<br />
telesnej aktivity u obyvateºov EÚ, takÏe<br />
moÏno v budúcnosti oãakávaÈ zv˘‰enie poãtu<br />
chronick˘ch ochorení, napr. kardiova<strong>sk</strong>ulárnych<br />
chorôb, vysokého krvného tlaku, cukrovky typu<br />
2, infarktu, urãit˘ch typov rakoviny, ochorení pohybového<br />
ústrojenstva a dokonca i celého spektra<br />
du‰evn˘ch chorôb. Z dlhodobého hºadi<strong>sk</strong>a to<br />
bude maÈ za následok negatívny vplyv na priemernú<br />
oãakávanú dæÏku Ïivota v EÚ a zníÏenú kvalitu<br />
Ïivota pre mnoh˘ch“.<br />
Na implementáciu Bielej knihy rezort v spolupráci<br />
s popredn˘mi sloven<strong>sk</strong>˘mi autoritami z oblasti<br />
v˘Ïivy s rezortu pôdohospodárstva, zdravotníctva<br />
i akademickej obce reagoval prípravou „<br />
Stratégie politiky v˘Ïivy z hºadi<strong>sk</strong>a rezortu pôdohospodárstva“,<br />
ktorá reflektuje na aktuálne potreby<br />
vo v˘Ïive vo vzÈahu k poºnohospodárstvu a potravinár<strong>sk</strong>emu<br />
priemyslu. Na vnútro‰tátnej úrovni<br />
implementujeme konkrétne aktivity, ktoré smerujú<br />
k zdravému Ïivotnému ‰t˘lu a podpore zdravia<br />
komplexne, ako napr. odporúãania pre potravinár<strong>sk</strong>y<br />
priemysel: zameraÈ sa na v˘robu potravín<br />
so zníÏen˘m obsahom energie, zachovávaÈ vysokú<br />
nutriãnú hodnotu surovín, uplatÀovaÈ ‰etrné<br />
v˘robné technologické operácie, prípadne uplatniÈ<br />
obohacovanie a fortifikáciu opodstatnen˘mi<br />
nutraceutikami (deficitn˘mi v spotrebe obyvateºstva),<br />
dodrÏiavaÈ zásadu minimalizácie aditívnych<br />
látok v inovovan˘ch potravinách, prísne zachovávaÈ<br />
hygienickú bezpeãnosÈ v˘robkov z hºadi<strong>sk</strong>a<br />
nutriãného, mikrobiologického a toxikologického,<br />
vyrábaÈ ucelené súbory potravín cielene<br />
urãen˘ch vymedzen˘m <strong>sk</strong>upinám obyvateºov, vrátane<br />
v˘robkov pre lieãebnú v˘Ïivu, voliÈ moderné<br />
obaly – esteticky príÈaÏlivé, zdravotne bezpeãné<br />
a funkãne zachovávajúce senzorické vlastnosti<br />
a predlÏujúce trvanlivosÈ v˘robkov. Na úseku<br />
prvov˘roby odporúãa zv˘‰iÈ spotrebu mlieka,<br />
podstatne zv˘‰iÈ produkciu sladkovodn˘ch r˘b, venovaÈ<br />
pozornosÈ produkcii a spotrebe hydiny, zv˘-<br />
‰iÈ spotrebu zeleniny a venovaÈ pozornosÈ pestovaniu<br />
zeleniny, aplikovaÈ integrovanú produkciu<br />
ovocia a zeleniny, venovaÈ pozornosÈ produkcii zemiakov<br />
a kyslej kapusty ako zdrojom vitamínu C,<br />
pestovaniu repky olejnej, keìÏe repkov˘ olej je<br />
svojou nutriãnou hodnotou blízky olivovému oleju,<br />
roz‰íriÈ pestovanie pohánky, kukurice, amarantu<br />
ako v˘znamn˘ch základn˘ch ãlánkov nutriãn˘ch<br />
programov pre celiatikov , topinamburov ako<br />
zdroja inulínu a obohacovaÈ ním viaceré nové v˘robky<br />
racionálnej v˘Ïivy, v˘robky pre diabetikov<br />
atì.<br />
Aké sú problémy pri zabezpeãovaní vysokokvalitn˘ch<br />
potravín a zdravej v˘Ïivy pre obyvateºov<br />
Sloven<strong>sk</strong>a<br />
Stravovacie zvyklosti väã‰iny obyvateºstva Sloven<strong>sk</strong>a<br />
majú veºa nedostatkov, napríklad nadmern˘<br />
energetick˘ príjem, vysoká spotreba tukov a ich<br />
nesprávna <strong>sk</strong>ladba, nadmerná spotreba cukru a<br />
soli, nízky príjem zeleniny, ovocia, strukovín,<br />
mlieka, syrov a r˘b, nesprávny pitn˘ reÏim. Trh<br />
Európ<strong>sk</strong>ej únie je otvoren˘ a je viac-menej na kaÏdom<br />
spotrebiteºovi, ako sa orientuje v obrov<strong>sk</strong>ej<br />
ponuke potravinár<strong>sk</strong>ych v˘robkov, ão preferuje v<br />
rámci svojich v˘Ïivov˘ch zvyklostí, prípadne aké<br />
potraviny si vyberá v súvislosti s jeho zdravotn˘m<br />
stavom. Za zdravú v˘Ïivu a Ïivotn˘ ‰t˘l je zodpovedn˘<br />
jednotlivec sám, v tomto smere treba vyplniÈ<br />
priestor informovanosti spotrebiteºov, a t˘m<br />
pozitívne vpl˘vaÈ na jeho konanie, predov‰etk˘m<br />
preventívne pôsobiÈ na v˘chovu mladej generácie.<br />
Na‰ou úlohou je v prvom rade zabezpeãiÈ informovanosÈ<br />
verejnosti a osvetu a v rámci Spoloãnej<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ej politiky, ako aj na úseku ochrany<br />
zdravia a spotrebiteºa, produkovaÈ potraviny v˘znamné<br />
z hºadi<strong>sk</strong>a v˘Ïivy.<br />
Ako sa vyvíja konkurencie schopnosÈ potravinár<strong>sk</strong>ych<br />
podnikov, v ãom sa viditeºne zv˘‰ila<br />
v porovnaní s minulosÈou<br />
V uplynul˘ch rokoch sa u<strong>sk</strong>utoãnila dôkladná<br />
re‰trukturalizácia potravinár<strong>sk</strong>eho priemyslu, ktorej<br />
hlavn˘mi cieºmi boli modernizácia v˘robného<br />
procesu najmä s cieºom dosiahnuÈ vy‰‰iu produktivitu<br />
práce, harmonizácia s normami EÚ v oblasti<br />
bezpeãnosti a kvality potravín, ako aj celkové<br />
zv˘‰enie konkurenãnej schopnosti potravinár<strong>sk</strong>eho<br />
priemyslu. V období pred vstupom do EÚ<br />
bola nevyhnutná harmonizácia s normami EÚ v<br />
oblasti bezpeãnosti potravín a rozsiahle investície<br />
do moderného technologického vybavenia za úãelom<br />
zabezpeãenia, zv˘‰enia a dodrÏiavania hygieny<br />
v˘roby a spracovania potravinár<strong>sk</strong>ych surovín<br />
predov‰etk˘m z oblasti Ïivoãí‰nych komodít tak,<br />
aby re‰pektovali pravidlá EÚ z hºadi<strong>sk</strong>a poÏadovan˘ch<br />
stavebn˘ch a hygienick˘ch úprav potravinár<strong>sk</strong>ych<br />
prevádzok. Splnenie t˘chto závaÏn˘ch<br />
úloh sa samozrejme prejavilo aj v urãitom<br />
náraste zadlÏenia potravinár<strong>sk</strong>ych subjektov. V<br />
roku 2007 sa pridaná hodnota v odvetví zv˘‰ila,<br />
priãom k jej zv˘‰eniu najv˘raznej‰ie prispeli práve<br />
potravinár<strong>sk</strong>e v˘robky, ktoré priaznivo ovplyv-<br />
26
M I N I S T E R S T V O P Ô D O H O S P O D Á R S T V A<br />
S R<br />
Àujú zdrav˘ Ïivotn˘ ‰t˘l, ão dokumentuje zv˘‰en˘<br />
záujem sloven<strong>sk</strong>ého spotrebiteºa o svoje zdravie<br />
a jeho reakciu na súãasné celosvetové trendy<br />
vo v˘Ïive.<br />
Stále prísnej‰ia legislatíva EÚ kladie vysoké finanãné<br />
nároky na potravinár<strong>sk</strong>e prevádzky v súvislosti<br />
s rozvíjajúcimi sa vedeck˘mi poznatkami<br />
na úseku bezpeãnosti potravín a v˘Ïivy. Neustále<br />
sa vyvíja napr. legislatíva na oznaãovanie potravín<br />
a legislatíva pre obaly a odpady. V súãasnosti<br />
pripravované nariadenie EÚ o informáciách<br />
o potravinách, ktoré má byÈ prijaté v roku 2010,<br />
na jednej strane urãite prispeje k v˘razne lep‰ej informovanosti<br />
európ<strong>sk</strong>eho spotrebiteºa, na druhej<br />
strane bude maÈ urãite finanãn˘ dopad na v˘robu<br />
a distribúciu potravín.<br />
BudúcnosÈ je orientovaná na inovácie prevádzok<br />
cez inovatívne technológie a aplikáciu environmentálne<br />
priateº<strong>sk</strong>˘ch technológií, zv˘‰enie<br />
konkurencieschopnosti na trhu cestou certifikácie<br />
systémov manaÏérstva kvality a bezpeãnosti<br />
podºa medzinárodn˘ch noriem, v˘roby v˘robkov<br />
s priazniv˘m úãinkom na v˘Ïivu a zdravie<br />
konzumentov, zlep‰enia systému marketingu<br />
a propagácie.<br />
V programovacom období rokov 2007 – 2013<br />
môÏu sloven<strong>sk</strong>í potravinári ãerpaÈ podpory z eurofondov<br />
v rámci dvoch operaãn˘ch programov,<br />
prvospracovatelia v rámci Programu rozvoja vidieka<br />
SR 2007 – 2013, cez Opatrenie 1.2 Pridávanie<br />
hodnoty do poºnohospodár<strong>sk</strong>ych produktov<br />
a produktov lesného hospodárstva, druhospracovatelia<br />
cez Operaãn˘ program KonkurencieschopnosÈ<br />
a hospodár<strong>sk</strong>y rast pri Ministerstve hospodárstva<br />
SR.<br />
Dostatoãne sa vyuÏíva aj ochrana pôvodu potravinár<strong>sk</strong>ych<br />
v˘robkov a registrácia na‰ich<br />
tradiãn˘ch v˘robkov v rámci EÚ Od koho<br />
musí prísÈ iniciatíva<br />
V Európ<strong>sk</strong>ej únií sa problematika chránen˘ch<br />
oznaãení pôvodu, zemepisn˘ch oznaãení a tradiãn˘ch<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ych v˘robkov a potravín súhrne<br />
naz˘va ako politika kvality. Politika kvality<br />
je filozofia rozvoja kvality originálnych a tradiãn˘ch<br />
v˘robkov a podpory kultúrnych tradícií a regiónov,<br />
v ktor˘ch sa tieto v˘robky vyrábajú. Kvalita<br />
v˘robku je schopnosÈ v˘robku uspokojiÈ potreby<br />
a poÏiadavky spotrebiteºa. Dnes je jedn˘m<br />
z najv˘znamnej‰ích kritérií pre úspech v˘robku na<br />
trhu. V súvislosti s politikou kvality EÚ sa kvalita<br />
chápe ‰ir‰ie a moÏno Àou rozumieÈ vlastnosti<br />
v˘robku charakterizujúce urãitú kultúru, tradíciu<br />
a ‰pecifikum regiónu alebo oblasti, umoÏÀujúce<br />
zachovanie tradícií a Ïivota vidieka.<br />
V Európ<strong>sk</strong>ej únii existujú dva stupne ochrany<br />
v˘robkov. Prv˘ stupeÀ ochrany ustanovuje dobrovoºn˘<br />
reÏim ochrany oznaãení pôvodu a zemepisn˘ch<br />
oznaãení na území Spoloãenstva. Druh˘<br />
stupeÀ je beÏnej‰ie oznaãovan˘ ako „zaruãené<br />
tradiãné ‰peciality“. Od roku 1993 sa zaregistrovalo<br />
viac ako 700 oznaãení, ktoré oznaãujú predov‰etk˘m<br />
viac ako 150 syrov, 160 druhov mäsa<br />
a mäsov˘ch v˘robkov, 150 druhov ãerstvého alebo<br />
spracovaného ovocia a zeleniny a 80 druhov<br />
olivového oleja. Komisia okrem toho dostala viac<br />
ako 500 ìal‰ích Ïiadostí o zaregistrovanie oznaãení<br />
z ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov, ale aj z tretích krajín<br />
(napr. zaregistrovanie v˘robku Café de Columbia<br />
z Kolumbie). Tieto údaje svedãia o tom, Ïe dobrovoºn˘<br />
reÏim ochrany mal v Spoloãenstve jasnú<br />
odozvu. Rovnako aj vyhotovenie spoloãného symbolu<br />
Spoloãenstva prispelo k tomu, Ïe spotrebitelia<br />
zaãali oceÀovaÈ uveden˘ reÏim ochrany v<br />
Spoloãenstve.<br />
V SR tento druh ochrany e‰te nenadobudol<br />
takú intenzitu. Dôvodom môÏe byÈ, Ïe ÏiadosÈ<br />
podáva <strong>sk</strong>upina, ktorá vyrába v˘robok v urãitej zemepisnej<br />
oblasti. Len vo v˘nimoãn˘ch prípadoch<br />
môÏe podaÈ ÏiadosÈ len jeden v˘robca, ak je jedin˘m<br />
v˘robcom v zemepisnej oblasti. Cel˘ postup<br />
registrácie trvá v priemere ‰tyri roky, ão v˘robcov<br />
pravdepodobne tieÏ odrádza. Samotná registrácia<br />
závisí od iniciatívy zväzu prihlasovateºov a v˘robcov.<br />
V júli 2008, Komisia zapísala ìal‰ie dva v˘robky<br />
do registra chránen˘ch oznaãení, a to Sloven<strong>sk</strong>ú<br />
bryndzu s Sloven<strong>sk</strong>ú parenicu. TaktieÏ SR<br />
ãaká v najbliωej dobe na rozhodnutie Komisie o<br />
zápise Sloven<strong>sk</strong>ého o‰tiepka. Spolu s uÏ zaregistrovan˘m<br />
Skalick˘m trdelníkom tak SR zí<strong>sk</strong>ala<br />
‰tyri registrácie od decembra 2007. Z liehovín, ktoré<br />
sú chránené ako „zemepisné oznaãenia“, má SR<br />
chránené tieto v˘robky: Bo‰ácka slivovica, Spi‰<strong>sk</strong>á<br />
boroviãka, Sloven<strong>sk</strong>á boroviãka, Sloven<strong>sk</strong>á<br />
boroviãka Juniperus, Karpat<strong>sk</strong>é brandy ‰peciál,<br />
Inovecká boroviãka, Liptov<strong>sk</strong>á boroviãka, Demänovka<br />
bylinná horká, Laugarício vodka, Demänovka<br />
bylinn˘ likér. V priebehu sedem roãného<br />
prechodného obdobia majú ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty moÏnosÈ<br />
zoznam t˘chto liehovín aktualizovaÈ. Záujem<br />
o registráciu sa postupne zvy‰uje, o registráciu<br />
sa uchádzajú ìal‰ie v˘robky, ako Orav<strong>sk</strong>˘<br />
alebo Zázriv<strong>sk</strong>˘ korbáãik, Bratislav<strong>sk</strong>˘ roÏok,<br />
ovãí hrudkov˘ syr sala‰nícky, ovãí sala‰nícky<br />
úden˘ syr, Tekov<strong>sk</strong>˘ salámov˘ syr, mäsové v˘robky<br />
atì.<br />
Je tento proces registrácie v Bruseli ãasovo nároãn˘<br />
Postup registrácie je síce zdæhav˘, trvá v priemere<br />
‰tyri roky, ale potom táto ochrana je trvalá<br />
a chráni v˘robok v rámci Európ<strong>sk</strong>eho spoloãenstva,<br />
ak samozrejme v˘robca dodrÏiava v‰etky<br />
podmienky v˘roby a postupy kontroly. Prvá fáza<br />
prebieha na národnej úrovni, kde ministerstvo<br />
prijme prihlá‰ku, odborne ju posúdi, uverejnení sa<br />
doplnená ÏiadosÈ v Úradnom vestníku MP SR, aby<br />
prebehlo námietkové konanie na národnej úrovni<br />
a ÏiadosÈ sa za‰le na Európ<strong>sk</strong>u Komisiu (DG<br />
AGRI), v priemere tento proces trvá asi 6 – 8 mesiacov.<br />
Druhá fáza prebieha na úrovni Spoloãenstva<br />
a v˘kon zabezpeãuje Komisia.<br />
V lehote do dvanástich mesiacov Komisia formálne<br />
preverí, ãi ÏiadosÈ o registráciu zah⁄Àa v‰etky<br />
náleÏitosti a vyzve ãlen<strong>sk</strong>˘ ‰tát k odstráneniu<br />
nedostatkov. Následne prebieha pripomienkové<br />
konanie zo strany Komisie, ktoré trvá v priemere<br />
asi 6 – 8 mesiacov. V tejto fáze vyzve Komisia<br />
ãlen<strong>sk</strong>˘ ‰tát, aby odstránil jej odborné pripomienky.<br />
·pecifikácia sa uverejní v Úradnom vestníku<br />
EÚ a lehota na podanie námietok voãi registrácii<br />
je od dátumu uverejnenia ‰esÈ mesiacov.<br />
Ak voãi uverejneniu nie sú podané Ïiadne námietky,<br />
Komisia zapí‰e v˘robok do Registra chránen˘ch<br />
oznaãení pôvodu a chránen˘ch zemepisn˘ch<br />
oznaãení a rozhodnutie sa uverejní v Úradnom<br />
vestníku EÚ. Ak ãlen<strong>sk</strong>˘ ‰tát za‰le námietku<br />
do Bruselu a námietka je prípustná, Komisia<br />
vyzve zainteresované strany, aby sa zapojili do<br />
vzájomn˘ch konzultácií a dosiahli dohodu v lehote<br />
do ‰iestich mesiacov. Komisia pre<strong>sk</strong>úma dosiahnutú<br />
dohodu a následne zapí‰e v˘robok do registra<br />
chránen˘ch oznaãení pôvodu a chránen˘ch zemepisn˘ch<br />
oznaãení a rozhodnutie sa uverejní v<br />
Úradnom vestníku EÚ. V prípade nedosiahnutia<br />
dohody rozhoduje Komisia.<br />
Existuje v SR národn˘ program podpory domácich<br />
potravinár<strong>sk</strong>ych v˘robkov<br />
Podºa v˘sledkov prie<strong>sk</strong>umu u<strong>sk</strong>utoãneného rezortom<br />
v máji 2007, 85,5 % respondentov oãakáva<br />
od rezortu kvalitné a bezpeãné potraviny. Ministerstvo<br />
pôdohospodárstva SR v roku 2004<br />
uviedlo Národn˘ program podpory domácich poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
v˘robkov a potravín a oznaãovanie<br />
kvalitn˘ch poºnohospodár<strong>sk</strong>ych v˘robkov<br />
a potravín logom „Znaãka kvality SK“, ktoré<br />
spotrebiteºom po<strong>sk</strong>ytuje r˘chlu informáciu o tom,<br />
Ïe v˘robok je nad‰tandardnej kvality, bezpeãn˘ a<br />
spät˘ so Sloven<strong>sk</strong>om. Cieºom programu bolo<br />
upriamiÈ pozornosÈ spotrebiteº<strong>sk</strong>ej verejnosti na<br />
kvalitné domáce poºnohospodár<strong>sk</strong>e v˘robky a potraviny.<br />
Súãasn˘ spotrebiteº si pri kúpe akéhokoºvek<br />
v˘robku kladie otázku, ão charakterizuje jeho<br />
kvalitu. Od potravín sa oãakáva primeraná kvalita<br />
a cena, atraktívny senzorick˘ profil, lákav˘ dizajn,<br />
vyváÏená biologická hodnota a v neposlednom<br />
rade aj definovan˘ obsah Ïivín a energie na<br />
obale v˘robku. Kvalita v˘robku spoãíva teda v<br />
jeho schopnosti uspokojiÈ potreby a poÏiadavky<br />
spotrebiteºa. V˘robcovia si ãoraz viac zaãínajú<br />
uvedomovaÈ, Ïe aj táto forma prezentácie má pozitívny<br />
vplyv nielen na samotnú podporu predaja<br />
ich v˘robkov, ale hlavne nadobudnutie <strong>sk</strong>úseností<br />
a nov˘ch obchodn˘ch kontaktov na domácom<br />
a zahraniãnom trhu. V˘robok, ktor˘ je predmetom<br />
Ïiadosti o udelenie znaãky musí najmenej<br />
v jednom znaku vykazovaÈ nad‰tandardné kvalitatívne<br />
charakteristiky, ktoré zvy‰ujú jeho funkãnosÈ<br />
a pridanú hodnotu a zaruãujú, Ïe tento v˘robok<br />
je na kvalitatívne vy‰‰ej úrovni v porovnaní<br />
s podobn˘mi v˘robkami na trhu. Parametrami<br />
prevy‰ujúcimi ‰tandardnú kvalitu môÏu byÈ napríklad:<br />
zv˘‰en˘ obsah biologicky cenn˘ch látok,<br />
ako sú antioxidanty, vitamíny, esenciálne mastné<br />
kyseliny, stopové prvky, zníÏená energetická hodnota,<br />
probiotick˘ charakter v˘robku, zníÏen˘ obsah<br />
prídavn˘ch látok (konzervaãné, stabilizátory,<br />
texturanty a iné), spracovanie umoÏÀujúce zachovanie<br />
biologicky cenn˘ch prírodn˘ch zloÏiek,<br />
tradiãná receptúra a technológia v˘roby, ìal‰ie<br />
nad‰tandardné kvalitatívne charakteristiky, ktoré<br />
zvy‰ujú funkãnosÈ a pridanú hodnotu v˘robku. Od<br />
roku 2004 do roku 2008 je drÏiteºom Znaãky kvality<br />
75 v˘robcov pre 377 v˘robkov.<br />
Ako sú spotrebitelia informovaní o kvalitn˘ch<br />
a bezpeãn˘ch potravinách âo v‰etko pod tou<br />
kvalitou a bezpeãnosÈou v potravinárstve treba<br />
rozumieÈ<br />
Pojem „bezpeãnosÈ potravín“ je striktne stanoven˘<br />
v európ<strong>sk</strong>ej legislatíve, v‰eobecnom potravinovom<br />
práve, priãom potraviny sa nesmú<br />
umiestÀovaÈ na trhu, ak nie sú bezpeãné. Za nebezpeãné<br />
sa povaÏujú potraviny vtedy, ak sú zdraviu<br />
‰kodlivé alebo nevhodné na ºud<strong>sk</strong>ú spotrebu<br />
(napr. <strong>sk</strong>azené potraviny, potraviny vzbudzujúce<br />
odpor atì.). Za bezpeãnosÈ potraviny podºa v‰eobecného<br />
potravinového práva EÚ zodpovedá prevádzkovateº<br />
potravinár<strong>sk</strong>eho priemyslu na v‰etk˘ch<br />
stupÀoch v˘roby, spracovania a distribúcie<br />
potravín. Tento je povinn˘ postupovaÈ v súlade so<br />
zákonom NR SR ã. 152/1995 Z. z. o potravinách<br />
v znení ne<strong>sk</strong>or‰ích predpisov, ktor˘ presne ‰pecifikuje,<br />
ão v‰etko musia dodrÏiavaÈ prevádzkovatelia<br />
potravinár<strong>sk</strong>eho priemyslu v oblasti hygieny<br />
ale i bezpeãnosti a kvality v˘robkov. Súãasne<br />
je povinn˘ implementovaÈ v‰etky povinnosti vypl˘vajúce<br />
z európ<strong>sk</strong>eho práva. Úlohou kontroln˘ch<br />
orgánov ‰tátu je monitorovaÈ a overovaÈ, ãi<br />
prevádzkovatelia potravinár<strong>sk</strong>eho priemyslu dodrÏiavajú<br />
predpisy. Ukladajú a vyvodzujú nápravné<br />
opatrenia v záujme ochrany zdravia spotrebiteºa.<br />
27
M I N I S T E R S T V O P Ô D O H O S P O D Á R S T V A<br />
S R<br />
Pojem kvality, i legislatívne nástroje sa v EÚ<br />
harmonizovali len ãiastoãne pre urãité vybrané komodity.<br />
PoÏiadavky na kvalitu potraviny si urãuje<br />
hlavne ãlen<strong>sk</strong>˘ ‰tát vnútro‰tátnou legislatívou<br />
notifikovanou na Európ<strong>sk</strong>ej komisii. Podºa zákona<br />
NR SR ã. 152/1995 o potravinách v znení ne<strong>sk</strong>or‰ích<br />
predpisov, je kvalita celkov˘ súhrn záväzne<br />
urãen˘ch vlastností a znakov v˘robku, ktoré mu<br />
dávajú schopnosÈ uspokojovaÈ konkrétne potreby<br />
spotrebiteºa. Kvalita potravín je v SR upravená Potravinov˘m<br />
kódexom SR.<br />
V pôsobnosti rezortu pôdohospodárstva spotrebitelia<br />
nájdu informácie ohºadom bezpeãnosti a<br />
kvality potravín na webovej stránke ·tátnej veterinárnej<br />
a potravinovej správy SR www.svpssr.<strong>sk</strong>,<br />
na ktorej sú zverejnené mesaãné v˘sledky úradnej<br />
kontroly potravín, ktorú za predchádzajúci<br />
mesiac vykonali in‰pektori príslu‰n˘ch regionálnych<br />
veterinárnych a potravinov˘ch správ. V t˘chto<br />
mesaãn˘ch hláseniach spotrebiteº môÏe zistiÈ,<br />
aké hygienické nedostatky boli zistené vo v˘robe<br />
a v maloobchode, a samozrejme nájde tam aj<br />
nevyhovujúce potraviny z hºadi<strong>sk</strong>a bezpeãnosti a<br />
kvality. Na webovej stránke MP SR www.mpsr.<strong>sk</strong><br />
nájdu spotrebitelia informácie ohºadom úradnej<br />
kontroly potravín spolu s v˘sledkami nevyhovujúcich<br />
potravín za predchádzajúci kalendárny rok.<br />
V˘sledky z úradnej kontroly potravinového re-<br />
Èazca sú povinné zasielaÈ v‰etky ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty Európ<strong>sk</strong>ej<br />
Komisii, ktorá potom pripraví sumárnu<br />
správu z oblasti bezpeãnosti potravín v EÚ za<br />
v‰etky ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty a predkladá ju Rade EÚ.<br />
Roky 2007 a 2008 sú z hºadi<strong>sk</strong>a úradnej kontroly<br />
v˘znamné, pretoÏe Sloven<strong>sk</strong>á republika i ostatné<br />
ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty v súlade s nov˘mi jednotn˘mi pravidlami<br />
EÚ pre kontroly bezpeãnosti potravinového<br />
reÈazca, predloÏili Európ<strong>sk</strong>ej komisii v roku<br />
2007 jednotn˘ viacroãn˘ plán kontrol celého potravinového<br />
reÈazca a v tomto roku v˘roãnú správu,<br />
v jednotnej forme a obsahu, ktorú spotrebiteº<br />
nájde uverejnenú na webovej stránke MP SR.<br />
Táto správa obsahuje vyhodnotenie efektívnosti<br />
systému úradnej kontroly za rok 2007 v celom potravinovom<br />
reÈazci, v sektoroch: zdravie rastlín,<br />
zdravie a pohoda zvierat, krmivá, ekologické poºnohospodárstvo,<br />
mnoÏiteº<strong>sk</strong>˘ materiál, potraviny.<br />
SR prostredníctvom kontaktného miesta –<br />
·VPS SR, je napojená na európ<strong>sk</strong>y elektronick˘<br />
systém hlásenia rizikov˘ch potravín pri Európ<strong>sk</strong>ej<br />
komisii, tzv. systém R˘chlej v˘meny informácií<br />
pre potraviny a krmivá (Rapid alert system for<br />
food and feed – RASFF). SieÈ je ìalej tvorená kraj<strong>sk</strong>˘mi<br />
a regionálnymi veterinárnymi a potravinov˘mi<br />
správami, Ústredn˘m kontroln˘m a <strong>sk</strong>ú-<br />
‰obn˘m ústavom poºnohospodár<strong>sk</strong>ym v pôsobnosti<br />
rezortu pôdohospodárstva a Úradom verejného<br />
zdravotníctva SR a regionálnymi úradmi verejného<br />
zdravotníctva v pôsobnosti rezortu zdravotníctva.<br />
Do systému sú zapojené aj hraniãné in‰pekãné<br />
priechody s tretími krajinami v pôsobnosti<br />
Colnej správy, na ktor˘ch sa vykonáva veterinárna<br />
kontrola a kontrola potravín a krmív prichádzajúcich<br />
z tretích krajín. Úlohou systému je zabezpeãiÈ<br />
vzájomnú informovanosÈ ãlenov o rizikov˘ch<br />
potravinách a krmivách na trhu Spoloãenstva a ich<br />
stiahnutie z trhu tak, aby sa ão najr˘chlej‰ie obmedzil<br />
ich prístup k spotrebiteºovi v záujme ochrany<br />
jeho zdravia. Denné hlásenia spotrebiteº nájde<br />
na stránke www.svpssr.<strong>sk</strong><br />
Aké sú európ<strong>sk</strong>e trendy pre zdravú v˘Ïivu<br />
SpæÀame ich<br />
Rozsiahly sortiment potravín na trhu automaticky<br />
neznamená, Ïe spotrebiteº si vyberie to, ão<br />
je pre jeho zdravie najvhodnej‰ie. âasto na‰i spotrebitelia<br />
podliehajú úãinkom reklamy, pekn˘m<br />
obalom i nevhodn˘m stravovacím zvyklostiam –<br />
návykom. V˘sledkom je, Ïe na‰u v˘Ïivu v porovnaní<br />
s európ<strong>sk</strong>ymi trendmi charakterizuje nevyváÏenosÈ,<br />
ktorú vyvoláva prebytok spotreby energetick˘ch<br />
potravín s vysok˘m obsahom tukov,<br />
cukrov, soli a nízky príjem mlieãnych v˘robkov,<br />
zeleniny, ovocia, strukovín a r˘b. Takou v˘Ïivou<br />
je podporen˘ jeden z faktorov, ktor˘ sa spolu s nízkou<br />
pohybovou aktivitou a bezprostredne aj sám<br />
podieºa na zv˘‰ení v˘<strong>sk</strong>ytu neprenosn˘ch ochorení,<br />
resp. chorobnosti a úmrtnosti.<br />
Trvale nepriaznivá je i spotreba zeleniny, ovocia,<br />
zemiakov a strukovín, ão pri klesajúcej spotrebe<br />
obilnín, okrem nedostatku viacer˘ch dôle-<br />
Ïit˘ch nutriãn˘ch faktorov (vitamínov, minerálov<br />
a ìal‰ích dôleÏit˘ch prírodn˘ch látok s ochrann˘m<br />
úãinkom) vedie, napr. i k nízkemu príjmu potravinovej<br />
vlákniny charakterizovanej viacer˘mi<br />
ochrann˘mi úãinkami voãi roz‰írenosti tzv. civilizaãn˘ch<br />
chorôb. Súãasne je zaznamenan˘ trvale<br />
nedostatoãn˘ príjem takmer v‰etk˘ch vitamínov,<br />
najv˘raznej‰í pri vitamíne C a vitamíne B2, u<br />
niektor˘ch vekov˘ch <strong>sk</strong>upín obyvateºstva aj Ïeleza<br />
a vitamínu A, v zimnom období i vitamínu D<br />
a z minerálnych látok vápnika.<br />
Nedostatoãná je úroveÀ súãasnej spotreby mlieka<br />
a mlieãnych v˘robkov (okrem kyslomlieãnych)<br />
vo v˘Ïive obyvateºstva, najmä z hºadi<strong>sk</strong>a<br />
poÏiadaviek optimálneho v˘vinu mladej generácie,<br />
ale aj ìal‰ích <strong>sk</strong>upín obyvateºstva. ÚroveÀ súãasnej<br />
spotreby mlieka a mlieãnych v˘robkov<br />
(bez masla) u obyvateºstva SR dosahuje len 155<br />
kg/obyvateºa/rok (údaj z roku 2005), pritom odporúãaná<br />
dávka spotreby je aÏ 220 kg/obyvateºa/rok.<br />
Vytvárajú sa tak reálne podmienky pre roz‰írenosÈ<br />
hlavne osteoporózy, ktorá podºa WHO predstavuje<br />
jedno z najzávaÏnej‰ích zdravotn˘ch rizík tohto<br />
storoãia pre obyvateºov vo vyspel˘ch krajinách.<br />
Z uveden˘ch dôvodov rezort tak ako i ostatné<br />
ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty realizuje nástroje Spoloãnej poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
politiky EÚ na zv˘‰enie spotreby<br />
mlieka a mlieãnych v˘robkov v mater<strong>sk</strong>˘ch a<br />
základn˘ch ‰kolách – tzv. program „‰kol<strong>sk</strong>é mlieko“,<br />
ako aj projekt marketingu a propagácie mlieka<br />
a mlieãnych v˘robkov. V ‰tádiu prípravy je ìal-<br />
‰í projekt „Ovocie do ‰kôl“, ktor˘ má zabezpeãiÈ<br />
odporúãanú spotrebu ovocia, a s t˘m spojen˘ príjem<br />
vitamínov a vlákniny.<br />
Aké sú v˘sledky kontrol v potravinárstve DodrÏiavajú<br />
podnikatelia v tejto oblasti v‰etky<br />
predpisy alebo musíte ãasto zakroãiÈ a pristúpiÈ<br />
k sankciám<br />
Úradnú kontrolu potravín v SR vykonáva ·tátna<br />
veterinárna a potravinová správa SR a jej kraj<strong>sk</strong>é<br />
a regionálne veterinárne a potravinové správy<br />
SR a v rezorte zdravotníctva Úrad verejného zdravotníctva<br />
SR a jeho regionálne úrady verejného<br />
zdravotníctva SR. Národná správa z úradnej kontroly<br />
potravín v SR za rok 2007, ktorá obsahuje<br />
konkrétne údaje je sprístupnená verejnosti na webovej<br />
stránke MP SR. Celkovo bolo v roku 2007<br />
orgánmi potravinového dozoru <strong>sk</strong>ontrolovan˘ch<br />
43 605 objektov, priãom u 22 693 objektov boli<br />
zistené nedostatky a celkovo bolo vykonan˘ch 86<br />
223 kontrol. Spolu bolo odobrat˘ch 49 252 vzoriek,<br />
z ãoho 5,5 % bolo nevyhovujúcich. Nedostatky<br />
boli zisÈované najmä v hygiene, nesprávnom<br />
oznaãovaní, predaji v˘robkov po dátume spotreby,<br />
v správnej v˘robnej praxi, v zloÏení potravín,<br />
kontaminantoch (prítomnosÈ neÏiaducich látok) a<br />
in˘ch nedostatkoch zisten˘ch v priebehu kontroly.<br />
V priebehu roka 2007 boli kontroln˘mi orgánmi<br />
vydané zákazy umiestnenia potravín na trh, zá-<br />
kaz manipulácie s v˘robkami, príkazy na stiahnutie<br />
nevyhovujúcich potravín z trhu, na zne‰kodnenie<br />
potravín. ëalej boli uloÏené opatrenia rozhodnutím<br />
riaditeºa na odstránenie nedostatkov a<br />
uloÏené pokuty najmä za predaj v˘robkov po dátume<br />
spotreby, nevyhovujúce v˘robky a nevyhovujúcu<br />
hygienu, vrátane blokov˘ch pokút.<br />
âo v prípade, Ïe potraviny, ktoré kontrolné orgány<br />
oznaãia za zdraviu ‰kodlivé sa po ãase<br />
opäÈ objavia na trhu<br />
Tak˘to prípad je ohrozením alebo po‰kodením<br />
zdravia ºudí, ão môÏe byÈ kvalifikované ako trestn˘<br />
ãin. Po zistení, Ïe potravina je zdraviu ‰kodlivá,<br />
in‰pektor úradnej kontroly vydá príkaz na jej<br />
stiahnutie z predaja. Takéto potraviny sú oznaãené<br />
a oddelene <strong>sk</strong>ladované, následne vrátené do<br />
krajiny pôvodu alebo zlikvidované. O v‰etkom<br />
musí prevádzkovateº potravinár<strong>sk</strong>eho podniku<br />
predloÏiÈ dokumentáciu, aby bolo moÏné <strong>sk</strong>ontrolovaÈ,<br />
ão sa so zakázanou potravinou stalo a v<br />
akom mnoÏstve. In‰pektori úradnej kontroly potravín<br />
pri kontrole v obchodnej sieti kontrolujú aj<br />
to, ãi nie sú spotrebiteºom ponúkané potraviny, na<br />
ktoré bol vydan˘ zákaz predaja, priãom majú vypracovan˘<br />
zoznam s oznaãením v˘robnej dávky.<br />
Niekedy dochádza u spotrebiteºov k dezinformáciám<br />
ohºadom v˘robnej dávky potraviny. Rozhodujúcou<br />
na zákaz predaja je v˘robná dávka, nie<br />
názov potraviny.<br />
Pre kvalitu potravín sú rovnako dôleÏití aj<br />
kvalifikovaní pracovníci v potravinár<strong>sk</strong>om<br />
priemysle. Máme ich dostatok<br />
ZamestnanosÈ v odvetví medziroãne kontinuálne<br />
klesá, ão sa prejavuje klesajúcim podielom<br />
potravinárstva na celkovej zamestnanosti hospodárstva<br />
SR, priãom priemern˘ evidenãn˘ poãet zamestnancov<br />
medziroãne klesá cca o 5 %. Klesajúci<br />
trend zamestnanosti ovplyvÀuje i nízka priemerná<br />
mzda v potravinár<strong>sk</strong>om priemysle. PoÏiadavky<br />
na kvalifikáciu zamestnancov urãuje zákon<br />
o potravinách, kedy zamestnanci v potravinárstve<br />
sú povinní maÈ v miere zodpovedajúcej ich<br />
pracovnému zaradeniu znalosti o v˘robe potravín,<br />
manipulácii s nimi a ich uvádzaní na trh a o predpisoch<br />
na zabezpeãenie bezpeãnosti a kvality potravín,<br />
musia dodrÏiavaÈ zásady osobnej hygieny<br />
a hygienické poÏiadavky na zaobchádzanie s potravinami,<br />
musia absolvovaÈ vstupnú lekár<strong>sk</strong>u<br />
prehliadku a ìal‰ie lekár<strong>sk</strong>e prehliadky na predchádzanie<br />
prenosn˘m ochoreniam. Podnikatelia<br />
nesmú v prevádzkach zamestnávaÈ osoby, ktor˘m<br />
ich zdravotn˘ stav nedovoºuje vykonávaÈ epidemiologicky<br />
závaÏné ãinnosti. Takisto in‰pektori,<br />
v súlade s legislatívou EÚ pre v˘kon úradn˘ch<br />
kontrol, musia maÈ zodpovedajúce vzdelanie z oblasti<br />
chémie, potravinár<strong>sk</strong>ej technológie, v˘Ïivy,<br />
zdravotníctva, poºnohospodárstva, veterinárnej<br />
medicíny atì. Sú pravidelne pre<strong>sk</strong>ú‰avaní na v˘kon<br />
kontrolnej ãinnosti a realizujú ‰koliace plány<br />
na aktuálne problematiky bezpeãnosti a kvality<br />
potravín. Vzdelanie veterinárnych in‰pektorov<br />
a ich dæÏka praxe potrebná pre ãinnosÈ in‰pektora<br />
je urãená priamo nariadením EÚ. Nedostatok<br />
kvalifikovan˘ch pracovníkov sa prejavuje hlavne<br />
na úrovni stredn˘ch ‰kôl, na úseku stredn˘ch odborn˘ch<br />
uãilí‰È, kedy profesie ako pekár, cukrár,<br />
mäsiar nie sú obsadzované dostatoãne. Na úrovni<br />
vysoko‰kol<strong>sk</strong>ého a postgraduálneho ‰túdia je<br />
dostatoãn˘ záujem o ‰tudijné odbory ako chémia<br />
potravín, bezpeãnosÈ potravín, v˘Ïiva, technológie,<br />
biotechnológie, veterinárna medicína atì.<br />
28
M I N I S T E R S T V O P Ô D O H O S P O D Á R S T V A<br />
S R<br />
Sloven<strong>sk</strong>o patrí medzi najvyspelej‰ie lesnícke ‰táty v Európe. Na‰e „zelené pºúca“<br />
by nemali byÈ ºahostajné nikomu. Ich kapacitu udrÏiava na Ministerstve pôdohospodárstva SR<br />
aj generálny riaditeº Sekcie lesníckej Ing. Marián ONDREJâÁK, ktor˘ rozvinul tému<br />
v rozhovore s redaktorkou Annou Komovou.<br />
Aby sa hory zelenali....<br />
Rozpracoval sa Národn˘ lesnícky program<br />
do akãného plánu Na aké obdobie je akãn˘<br />
plán rozpracovan˘ a kto zohráva dôleÏitú úlohu<br />
pri jeho implementácii<br />
NLP Ministerstvo pôdohospodárstva SR rozpracovalo<br />
do Akãného plánu NLP (ìalej len AP<br />
NLP), ktor˘ vláda SR prijala 11. júna 2008 uznesením<br />
ã. 380. Tento dokument vypracovalo MP<br />
SR v spolupráci s Národn˘m lesníckym centrom<br />
a jeho ãasov˘ horizont je stanoven˘ na<br />
roky 2009 aÏ 2013. AP NLP nadväzuje na obsah<br />
a ‰truktúru NLP (strategické ciele, priority, rámcové<br />
ciele) a rozpracováva jeho rámcové ciele (v<br />
celkovom poãte 56) na jednotlivé opatrenia. Po<br />
roku 2013 sa vyhodnotí plnenie opatrení AP<br />
NLP a budú sa aktualizovaÈ a prehodnocovaÈ<br />
opatrenia na ìal‰ie obdobie aÏ do roku 2020. Pri<br />
realizácii AP NLP sa predpokladá vyuÏitie finanãn˘ch<br />
prostriedkov z Programu rozvoja vidieka,<br />
zo ‰tátnej podpory lesníctva z rozpoãtovej kapitoly<br />
rezortu pôdohospodárstva, ‰tátnej pomoci,<br />
vlastn˘ch zdrojov vlastníkov a obhospodarovateºov<br />
lesov, ako aj z rozpoãtov˘ch kapitol a operaãn˘ch<br />
programov niektor˘ch súvisiacich rezortov.<br />
Budú sa tieÏ vytváraÈ podmienky na vyuÏitie<br />
ìal‰ích fondov a v˘davkov˘ch programov<br />
Európ<strong>sk</strong>ej únie (EÚ), ako sú: LIFE+, 7. v˘<strong>sk</strong>umn˘<br />
rámcov˘ program, program inteligentná energia<br />
pre Európu, programy zamerané na konkurencieschopnosÈ<br />
a inovácie, vzdelávanie a prípravu.<br />
Pri implementácii AP NLP zohrávajú v˘znamnú<br />
úlohu v‰etky subjekty, ktoré sa do jeho<br />
prípravy zapojili.<br />
âomu je v Àom treba venovaÈ obzvlá‰È zv˘‰enú<br />
pozornosÈ a preão<br />
V rámci prípravy AP NLP sme sa zamerali na<br />
rozpracovanie priorít lesného hospodárstva, ktoré<br />
tieÏ po<strong>sk</strong>ytujú rámec pre vymedzenie vplyvov<br />
in˘ch sektorov na lesnícku politiku a zvy‰ovanie<br />
povedomia o v˘zname lesov pre spoloãnosÈ.<br />
PozornosÈ je treba venovaÈ najmä súãinnosti s<br />
in˘mi sektormi, ‰tátnymi lesmi a ne‰tátnym sektorom.<br />
DôleÏité bude tieÏ vytvoriÈ tak˘ in‰titucionálny<br />
a právny rámec, ktor˘ zabezpeãí naplnenie<br />
jednotliv˘ch cieºov AP NLP.<br />
Aké strategické ciele má Národn˘ lesnícky<br />
program a na aké ãasové rozpätie sa pripravuje<br />
Je moÏné ho vôbec pripraviÈ s platnos-<br />
Èou na viac rokov, keìÏe príroda je nevyspytateºná<br />
Medzinárodná di<strong>sk</strong>usia o národn˘ch lesníckych<br />
programoch zaãala uÏ v roku 1992 na Konferencii<br />
Organizácie Spojen˘ch národov o Ïivotnom<br />
prostredí a rozvoji. ëalej pokraãovala<br />
pod zá‰titou Medzivládneho panela o lesoch a<br />
Medzivládneho fóra o lesoch a v súãasnosti má<br />
v˘znamné postavenie v programe Fóra OSN o lesoch.<br />
Vypracovanie národn˘ch lesníckych programov<br />
takisto odporuãili aj záväzné medzinárodné<br />
programové a koncepãné dokumenty, na<br />
ktor˘ch realizácii sa SR podieºa. Ide predov‰etk˘m<br />
o rezolúcie z minister<strong>sk</strong>˘ch konferencií o<br />
ochrane lesov v Európe (·trasburg 1990, Helsinki<br />
1993, Lisabon 1998, ViedeÀ 2003). V˘znam<br />
národn˘ch lesníckych programov je podãiarknut˘<br />
aj v lesníckej stratégii pre EÚ, ktorá bola<br />
schválená rezolúciou Rady dÀa 15. 12. 1998 a je<br />
súãasÈou záverov 6. zasadnutia Konferencie<br />
zmluvn˘ch strán Dohody o biologickej rozmanitosti<br />
(Haag 2002). V súãasnosti sa koncepcia<br />
národn˘ch lesníckych programov stala dôleÏit˘m<br />
nástrojom na dosiahnutie trvalo udrÏateºného<br />
obhospodarovania lesov spôsobom, ktor˘ re‰pektuje<br />
národnú suverenitu a je v súlade so ‰pecifick˘mi<br />
národn˘mi podmienkami.<br />
Okrem uveden˘ch medzinárodn˘ch dokumentov<br />
a dohovorov sa tieÏ vláda SR zaviazala prijaÈ<br />
novú lesnícku politiku vo forme Národného<br />
lesníckeho programu (ìalej len NLP). Tento dokument<br />
bol schválen˘ vládou SR 27. júna 2007<br />
a ãasov˘ horizont jeho plnenia sa stanovil do konca<br />
roka 2020. NLP definuje 5 strategick˘ch cie-<br />
ºov: podpora ekologického obhospodarovania<br />
lesov; zlep‰ovanie a ochrana Ïivotného prostredia;<br />
zlep‰ovanie kvality Ïivota; zvy‰ovanie dlhodobej<br />
konkurencieschopnosti a posilÀovanie kooperácie,<br />
koordinácie a komunikácie, v rámci ktor˘ch<br />
sú definované priority lesného hospodárstva.<br />
Vláda SR prijala uznesenie, v ktorom sa zaviazala<br />
prijaÈ Akãn˘ plán NLP, ktor˘ bude podrobnej‰ie<br />
rozpracovávaÈ rámcové ciele na jednotlivé<br />
opatrenia.<br />
Ktoré zákony v˘razn˘m spôsobom zasahujú<br />
do hospodárenia v lesoch<br />
KeìÏe podiel lesov na Sloven<strong>sk</strong>u z celkovej<br />
jeho v˘meru prevy‰uje 41 %, lesného hospodárstva<br />
ako celku, ale aj samotného hospodárenia v<br />
lesoch sa dot˘ka mnoÏstvo právnych predpisov.<br />
MôÏem spomenúÈ napríklad stavebn˘ zákon,<br />
ktor˘ rie‰i územné plánovanie od celo‰tátnej<br />
úrovne aÏ po úroveÀ obce alebo zóny, priãom v<br />
t˘chto plánoch sa rie‰ia aj moÏnosti zvy‰ovania<br />
v˘mery lesov, ale aj ich vyuÏitie na iné úãely. Tento<br />
zákon rie‰i aj umiestÀovanie a povoºovanie rôznych<br />
druhov stavieb, vrátane stavieb slúÏiacich<br />
lesnému hospodárstvu, ako sú napríklad lesné<br />
cesty, priãom bez dostatoãnej sprístupnenosti lesn˘ch<br />
porastov nie je moÏné úãinne zavádzaÈ do<br />
lesného hospodárstva najmodernej‰ie, k prírode<br />
‰etrné, environmentálne priaznivé technológie.<br />
Samozrejme, jedn˘m so zákonov s najv˘raznej‰ím<br />
dopadom na hospodárenie v lesoch je<br />
zákon o ochrane prírody a krajiny, na základe ktorého<br />
je vyhlasovaná ochrana jednotliv˘ch území,<br />
priãom v druhom aÏ piatom stupni ochrany<br />
sa nachádza vy‰e 70 % lesov na Sloven<strong>sk</strong>u, o<br />
okrem iného svedãí aj o <strong>sk</strong>utoãnosti, Ïe lesy sú<br />
jedn˘m z najzachovalej‰ích prírodn˘ch bohatstiev<br />
a Sloven<strong>sk</strong>u a to aj, alebo najmä vìaka doteraj‰ej<br />
starostlivosti lesníkov o ne. Zákony o<br />
ochrane prírody a krajiny úãinné od roku 1995<br />
v‰ak lesníkom ãasto zviazali ruky a neumoÏnili<br />
vykonávaÈ potrebné opatrenia na zachovanie<br />
priaznivého, najmä zdravotného stavu lesov,<br />
znemoÏnili vykonávanie preventívnych opatrení,<br />
vrátane opatrení na ochranu pred poÏiarmi a<br />
to najmä presadzovaním pasívnej ochrany prírody<br />
a krajiny (ponechávanie prírody na samovoºn˘<br />
v˘voj) pred jej aktívnou ochranou, ão v‰ak<br />
v prírode tak silne pozmenenej ãlovekom nepovaÏujeme<br />
za optimálne rie‰enie. V˘razn˘ posun<br />
v prospech lesného hospodárstva priniesla ostatná<br />
poslanecká novela zákona o ochrane prírody<br />
a krajiny (publikovaná v zbierke zákonov pod ã.<br />
454/2007 Z. z.), ktorá zosúladila právne predpisy<br />
na úseku lesného hospodárstva a ochrany prírody<br />
a krajiny. Dúfame, Ïe úplné zosúladenie prinesie<br />
nov˘ návrh zákona o ochrane prírody a kra-<br />
29
M I N I S T E R S T V O P Ô D O H O S P O D Á R S T V A<br />
S R<br />
jiny, ktor˘ Ministerstvo Ïivotného prostredia SR<br />
pripravuje a na ktorého príprave sa v rámci medzirezortného<br />
pripomienkového konania aktívne<br />
zúãastÀujeme.<br />
Hospodárenia lesoch sa dot˘kajú aj ìal‰ie<br />
predpisy, priãom nemôÏem nespomenúÈ napríklad<br />
zákon o vodách, keìÏe lesy v˘znamne<br />
ovplyvÀujú cel˘ kolobeh vody v prírode a taktieÏ<br />
zákon o ochrane pred poÏiarmi, pretoÏe lesy<br />
sú nielen nieãím majetkom, ale majú aj obrov<strong>sk</strong>é<br />
prírodné hodnoty, ktoré si zaslúÏia na‰u ochranu.<br />
Osobitne povaÏujeme za potrebné upozorniÈ<br />
na zákon o energetike, keìÏe cez lesy vedie<br />
mnoÏstvo produktovodov, ktoré obmedzujú hospodárenie<br />
v lesoch, priãom podºa ná‰ho názoru<br />
tento zákon nedostatoãne a v rozpore s Ústavou<br />
SR rie‰i náhrady za obmedzenie vlastníckych<br />
práv vlastníkov lesov a to najmä uÏ pri existujúcich<br />
stavbách.<br />
Ako sa javí situácia lesov vo vzÈahu k emisiám<br />
‰kodliv˘ch látok a globálnym klimatick˘m<br />
zmenám<br />
K najváÏnej‰iemu negatívnemu vplyvu emisií<br />
na zdravotn˘ stav lesov a plnenie poÏadovan˘ch<br />
funkcií lesov patrí predov‰etk˘m vypú‰Èanie emisií<br />
tuh˘ch látok a oxidu siriãitého. V tejto oblasti<br />
moÏno kon‰tatovaÈ v˘razné zníÏenie emisií t˘chto<br />
zneãisÈujúcich látok predov‰etk˘m z dôvodu<br />
zastavenia mnoh˘ch v˘robn˘ch jednotiek,<br />
ktoré boli producentmi t˘chto látok do ovzdu‰ia<br />
a zároveÀ plnenie jednotliv˘ch záväzkov Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republiky vo vzÈahu predov‰etk˘m ku<br />
Kjót<strong>sk</strong>emu protokolu. Na zneãisÈovaní ovzdu‰ia<br />
oxidmi dusíka a oxidom uhoºnat˘m sa v˘znamne<br />
podieºa najmä doprava. Emisie oxidov dusíka<br />
(NOx) vykazujú v období 1990 – 2007 mierny<br />
pokles. Pokles emisií CO z veºk˘ch zdrojov<br />
bol iba mierny, ale úroveÀ zneãistenia ovzdu‰ia<br />
oxidom uhoºnat˘m je znaãne nízka a na Ïiadnej<br />
monitorovacej stanici sa nezistilo prekroãenie limitnej<br />
hodnoty. Emisie ostatn˘ch zneãisÈujúcich<br />
látok od roku 1996 klesajú. Redukcia emisií v<br />
rámci Európy sa uÏ pozitívne prejavila na zníÏení<br />
kyslosti zráÏkov˘ch vôd na území Sloven<strong>sk</strong>a.<br />
Priame úãinky zneãisteného ovzdu‰ia na dreviny<br />
a lesné porasty sa teda vo v‰eobecnosti zni-<br />
Ïujú. Rizikom zostávajú vo vy‰‰ích polohách<br />
vysoké koncentrácie troposférického ozónu.<br />
Hlavnou príãinou zakysºovania lesn˘ch pôd sú<br />
depozície síry a dusíka. Súãasn˘ stav pôd poznaãuje<br />
vplyv imisií z predchádzajúcich desaÈroãí.<br />
V znaãnom rozsahu do‰lo k zakysleniu pôd najmä<br />
vo vy‰‰ích polohách a v oblastiach s väã‰ími<br />
lokálnymi zdrojmi kysl˘ch emisií. Podºa hodnotenia<br />
aktívnej reakcie je v súãasnosti na pribliÏne<br />
25 % lesn˘ch pôd silne kyslá reakcia (pH<br />
pod 4,5), na 40 % kyslá (pH 4,5 aÏ 5,5), na 17<br />
% mierne kyslá (pH 5,5 aÏ 6,5), na 5 % neutrálna<br />
(6,5 aÏ 7,2) a na 13 % mierne alkalická (7,2<br />
aÏ 8,0). Dlhodob˘m problémom zostáva taktieÏ<br />
lokálna aÏ regionálna kontaminácia pôd ÈaÏk˘mi<br />
kovmi a zásadit˘mi imisiami, najmä v blízkosti<br />
ich emisn˘ch zdrojov.<br />
Rie‰enie otázky vplyvu zmeny klímy na lesy<br />
Sloven<strong>sk</strong>a sa zakladá na vypracovaní klimatick˘ch<br />
modelov s cieºom ich vyuÏitia na urãenie<br />
klimatick˘ch amplitúd pôvodného roz‰írenia<br />
jednotliv˘ch drevín na území Sloven<strong>sk</strong>a a amplitúd<br />
ich reálneho roz‰írenia. Uvedené amplitúdy<br />
sa projektovali do budúcnosti v zmysle regionálnych<br />
scenárov zmeny klímy. Konfrontáciou uveden˘ch<br />
údajov sa hodnotí priestorov˘ posun<br />
areálov zodpovedajúcich pôvodnému a súãasnému<br />
roz‰íreniu jednotliv˘ch drevín. Táto anal˘za<br />
sa vykonala pre hlavné dreviny Sloven<strong>sk</strong>a: buk,<br />
dub, smrek, smrekovec, jedºu a borovicu. Z hodnotenia<br />
vypl˘va, Ïe uÏ v súãasnosti je najmä pri<br />
smreku nesúlad medzi jeho bioklimatick˘mi nárokmi<br />
a <strong>sk</strong>utoãn˘m v˘<strong>sk</strong>ytom.<br />
Z hºadi<strong>sk</strong>a lesníckych adaptaãn˘ch opatrení sa<br />
zatiaº javí ako najperspektívnej‰ia cesta nie radikálnych<br />
zmien cel˘ch spoloãenstiev, ale zvy-<br />
‰ovanie ich biodiverzity, najmä lesn˘ch drevín.<br />
Ide najmä o ich druhovú, vekovú a priestorovú<br />
diverzitu.<br />
Ako je to s lesn˘mi cestami, ktoré boli zanedbávané<br />
aj v dôsledku nedostatku financií,<br />
zmenilo sa nieão k lep‰iemu<br />
Na lep‰ie ãasy sa z pohºadu moÏnosti po<strong>sk</strong>ytovania<br />
podpory na investície do lesnej dopravnej<br />
siete zaãalo bl˘<strong>sk</strong>aÈ uÏ v roku 2004, kedy sa<br />
zaãal na Sloven<strong>sk</strong>u implementovaÈ Sektorov˘<br />
operaãn˘ program poºnohospodárstvo a rozvoj<br />
vidieka 2004 – 2006 (SOP P a RV 2004 – 2006)<br />
a Program rozvoja vidieka 2004 – 2006 ( PRV<br />
2004 – 2006).<br />
V rámci PRV 2004 – 2006 bol na v˘stavbu,<br />
prestavbu a rekon‰trukciu lesn˘ch ciest zo strany<br />
Ïiadateºov záujem realizovaÈ investície do 4<br />
protipoÏiarnych lesn˘ch ciest o celkovej v˘‰ke<br />
poÏadovan˘ch nákladov 19 mil. Sk. Boli uspokojené<br />
v‰etky poÏiadavky v plnej v˘‰ke.<br />
V rámci SOP P a RV 2004 – 2006 bol na v˘stavbu,<br />
prestavbu a rekon‰trukciu lesn˘ch ciest<br />
zo strany Ïiadateºov záujem realizovaÈ investície<br />
do 78 protipoÏiarnych lesn˘ch ciest o celkovej<br />
v˘‰ke poÏadovan˘ch nákladov 447 mil. Sk. Skutoãná<br />
v˘‰ka po<strong>sk</strong>ytnutej podpory bola 144 mil.<br />
Sk na 39 lesn˘ch ciest. Vy‰‰ia ãiastka nemohla<br />
byÈ po<strong>sk</strong>ytnutá z dôvodu limitu finanãn˘ch prostriedkov<br />
alokovan˘ch na podopatrenie 2.1.2<br />
Verejno-prospe‰né investície – nezi<strong>sk</strong>ové investície,<br />
v rámci ktorého bolo moÏné podporovaÈ investície<br />
do lesn˘ch ciest.<br />
Tento priazniv˘ trend je zachovan˘ i v nasledujúcom<br />
programovacom období, keì je v Programe<br />
rozvoja vidieka SR na roky 2007 – 2013<br />
( PRV SR 2007 – 2013) moÏné po<strong>sk</strong>ytovaÈ príspevok<br />
na v˘stavbu, prestavbu a rekon‰trukciu<br />
lesn˘ch ciest v rámci dvoch opatrení, a to opatrenia<br />
1.4 Zv˘‰enie hospodár<strong>sk</strong>ej hodnoty lesov<br />
s 50% refundáciou vynaloÏen˘ch nákladov a<br />
opatrenia 2.1 Obnova potenciálu lesného hospodárstva<br />
a zavedenie preventívnych opatrení so<br />
100% refundáciou vynaloÏen˘ch nákladov. Na<br />
obe tieto opatrenia je alokovan˘ch 155,6 mil. eur.<br />
Doteraj‰í priebeh podávania Ïiadostí o nenávratn˘<br />
finanãn˘ príspevok z PRV SR 2007 – 2013 naznaãuje,<br />
Ïe veºká ãasÈ po<strong>sk</strong>ytnut˘ch podpôr bude<br />
opäÈ smerovaÈ na investície do dlhodobo zanedbávanej<br />
lesnej dopravnej siete.<br />
Do akej miery sa v praxi re‰pektuje zákon o<br />
lesoch turistami Máte informácie<br />
Samostatné sledovania a ‰tatistiky o dodrÏiavaní<br />
zákona o lesoch turistami sa nevedú, av‰ak<br />
nejaké informácie o t˘chto <strong>sk</strong>utoãnostiach samozrejme<br />
máme. Ide najmä o podnety a návrhy na<br />
rie‰enia, ktoré dostávame od obcí, od vlastníkov<br />
lesov ale aj od samotn˘ch turistov, ktorí sa chcú<br />
v lesoch rekreovaÈ a vyuÏívaÈ ich produkãné i mimoprodukãné<br />
funkcie.<br />
Z t˘chto podnetov môÏeme kon‰tatovaÈ najãastej‰ie<br />
poru‰ovanie zákazu jazdy na bicykli<br />
mimo lesn˘ch ciest a vyznaãen˘ch trás ako aj jazdy<br />
na motorkách a motorov˘ch trojkolkách a<br />
‰tvorkolkách, ãím dochádza k vyru‰ovaniu, ãasto<br />
aÏ ohrozovaniu Ïivota a zdravia ostatn˘ch obãanov.<br />
Pritom tieto vozidlá nie sú osobitne oznaãené<br />
a je veºmi nároãné ich identifikovaÈ, ak nie<br />
sú pri t˘chto poru‰eniach zákona priamo prichytení,<br />
ão je opäÈ vzhºadom na ãlenitosÈ lesn˘ch<br />
terénov mimoriadne obtiaÏne. Navy‰e poru‰itelia<br />
ãasto ignorujú aj upozornenia vlastníkov a uÏívateºov<br />
lesov ako aj lesnej stráÏe, preto bez pomoci<br />
polície je ich identifikácia a prichytenie ãasto<br />
nemoÏné. Napriek tomu, Ïe tieto zákazy sú v<br />
súãasnosti ÈaÏko dokazovateºné a vymoÏiteºné,<br />
povaÏujeme tieto zákazy za mimoriadne dôleÏité<br />
a veríme, Ïe osvetou a v˘chovou najmä u detí<br />
a mládeÏe dôjde k pochopeniu a postupnému<br />
uplatÀovaniu t˘chto ustanovení v plnej miere.<br />
Je známe, Ïe po kalamite vo Vysok˘ch Tatrách<br />
sa robilo zalesÀovanie. Ak˘m smerom sa<br />
obnova lesn˘ch porastov vo Vysok˘ch Tatrách<br />
uberá<br />
Obnova po‰koden˘ch lesn˘ch porastoch je zaloÏená<br />
na dvoch základn˘ch princípoch. Prv˘m<br />
princípom je maximálne moÏné vyuÏitie prirodzenej<br />
obnovy lesa, kedy nov˘ porast vzniká zo semena<br />
stromov, ktoré neboli po‰kodené vetrovou<br />
smr‰Èou v roku 2004. Je treba poznamenaÈ, Ïe veºmi<br />
dobré v˘sledky sa dosiahli v prirodzenej obnove<br />
predov‰etk˘m v oblastiach, kde bolo moÏné<br />
spracovaÈ kalamitnú drevnú hmotu. Prirodzené<br />
zmladenie sa zaznamenalo pri drevine smrek,<br />
borovica, smrekovec a vo v˘znamnej miere aj pri<br />
jarabine. ZároveÀ sa preukázalo ako opodstatnené<br />
oãakávanie lesníkov, Ïe v˘znamnú obnovu<br />
zohrajú pri obnove tatran<strong>sk</strong>˘ch lesov prípravné<br />
dreviny, predov‰etk˘m breza. Druh˘ základn˘<br />
princíp sa uplatÀuje predov‰etk˘m pri umelej obnove<br />
lesa, kedy v˘sadbou sadbového materiálu<br />
sledujeme zv˘‰enie biodiverzity lesn˘ch porastov<br />
v prospech listnat˘ch drevín (ide hlavne o javor),<br />
resp. ihliãnat˘ch drevín (borovica, smrekovec),<br />
ktoré sú predpokladom dopestovania lesov<br />
s vy‰‰ím odolnostn˘m potenciálom proti pôsobeniu<br />
‰kodliv˘ch ãiniteºov v lesoch. V‰etky tieto princípy<br />
a postupy obnovy lesn˘ch porastov sú zapracované<br />
v projekte revitalizácie po‰kodeného<br />
územia ako aj v plánovacích dokumentoch lesného<br />
hospodárstva. V kaÏdom prípade cieºom je vytvorenie<br />
lesn˘ch porastov s v˘razne niωím zastúpením<br />
smreka v porovnaní so zastúpením, aké táto<br />
drevina v lesoch TANAP mala pred vetrovou<br />
smr‰Èou z 19. novembra 2004.<br />
Obnovujú sa aj smrekové porasty<br />
Obnova smrekov˘ch porastov prebieha kontinuálne.<br />
Keì si zoberieme <strong>sk</strong>utoãnosÈ, Ïe práve<br />
monokultúry smreka tvorili prevaÏnú väã‰inu<br />
tatran<strong>sk</strong>˘ch lesov, bez obnovy lesa na lesn˘ch pozemkoch,<br />
na ktor˘ch bol tento les po‰koden˘ vetrovou<br />
smr‰Èou nie je moÏné zabezpeãiÈ úlohy stanovené<br />
plánovacími dokumentmi lesného hospodárstva,<br />
plnenie poÏadovan˘ch funkcií lesa a zabezpeãenie<br />
trvalo udrÏateºného obhospodarovania<br />
lesa. Jednoznaãne moÏno kon‰tatovaÈ, Ïe na<br />
mnoh˘ch miestach sa vyuÏila pomerne vysoká<br />
schopnosÈ smreka zabezpeãiÈ nov˘ porast prirodzenou<br />
obnovou. Ak by sme napríklad pre‰li<br />
niektoré oblasti na ochrannom obvode Doln˘<br />
Smokovec (konkrétne pod cestou Slobody), kde<br />
boli smrekové porasty prakticky úplne zniãené,<br />
je prirodzená obnova smreka naozaj ukazovate-<br />
ºom adaptabilnosti a schopnosti reprodukcie tejto<br />
dreviny. âo v‰ak treba na tomto mieste pripomenúÈ<br />
je <strong>sk</strong>utoãnosÈ, Ïe práve na spomínanom<br />
území boli pred vetrovou smr‰Èou uplatÀované<br />
manaÏmentové opatrenia, ktoré viedli k diverzifikácii<br />
smrekov˘ch monokultúr a lesné porasty<br />
30
M I N I S T E R S T V O P Ô D O H O S P O D Á R S T V A<br />
S R<br />
mali v mnoh˘ch prípadoch charakter v˘berkového<br />
lesa, teda smreãín s rozdielnou vekovou <strong>sk</strong>ladbou<br />
<strong>sk</strong>upín stromov alebo jednotliv˘ch stromov.<br />
Podmienky pre prirodzenú obnovu boli teda v˘razne<br />
lep‰ie ako na lesn˘ch pozemkoch TANAP<br />
porasten˘ch smrekov˘mi monokultúrami, kde<br />
predov‰etk˘m z dôvodu striktn˘ch obmedzení<br />
ochrany prírody a krajiny nebolo tieto manaÏmentové<br />
opatrenia moÏné realizovaÈ. A práve to<br />
je rozdiel medzi uplatÀovaním aktívnej a pasívnej<br />
ochrany prírody. Tam, kde sa uplatÀovala<br />
aktívna ochrana prírody sa vytvorili vhodnej‰ie<br />
podmienky na prirodzenú obnovu lesn˘ch porastov.<br />
Dokazuje to aj hore uveden˘ stav, keì v lokalitách,<br />
kde boli uplatÀované striktné zákazy a<br />
teda sa presadzovala pasívna ochrana prírody, obnova<br />
lesn˘ch porastov je v˘razne nároãnej‰ia a<br />
nákladnej‰ia. Ochrann˘ obvod Doln˘ Smokovec<br />
je toho dobr˘m príkladom.<br />
Rátate s t˘m, Ïe globálne oteplenie môÏe priniesÈ<br />
zmenené podmienky aj pre Tatry<br />
Vplyv globálnych klimatick˘ch zmien sa prejavuje<br />
na celom území Sloven<strong>sk</strong>a. âi uÏ ide o fenomén<br />
otepºovania, alebo fenomén veºk˘ch v˘kyvov<br />
prejavujúcich sa dlhotrvajúcim suchom ãi<br />
doteraz nie tak ãasto sa opakujúcimi krátkodob˘mi,<br />
ale na objem zráÏok v˘razne nadpriemern˘mi<br />
zráÏkami, ktoré sú zdrojom lokálnych povodní<br />
pre túto ãasÈ Európy neznámych rozsahov.<br />
Ak si zoberieme túto <strong>sk</strong>utoãnosÈ, tak môÏeme<br />
potvrdiÈ vplyv t˘chto globálnych klimatick˘ch<br />
zmien aj na prípade lesov Vysok˘ch Tatier. Klimatické<br />
zmeny v˘razne ovplyvÀujú nielen rastové<br />
charakteristiky hor<strong>sk</strong>˘ch smreãín, ale vytvárajú<br />
podmienky pre prípadné premnoÏenie ‰kodliv˘ch<br />
ãiniteºov v takom rozsahu, Ïe bez intenzívnych<br />
ochrann˘ch a obrann˘ch opatrení moÏno<br />
vo veºmi blízkom období oãakávaÈ úpln˘ rozpad<br />
smrekov˘ch porastov. A v tomto prípade<br />
nielen smrekov˘ch porastov nepôvodn˘ch, ale aj<br />
pôvodn˘ch. Tu neobstojí Ïiadna teória hlásajúca,<br />
Ïe pôvodné tatran<strong>sk</strong>é smrekové porasty sú<br />
schopné odolávaÈ pôsobeniu ‰kodliv˘ch ãinite-<br />
ºov, predov‰etk˘m biotick˘ch ‰kodliv˘ch ãinite-<br />
ºov. Dnes uÏ nemoÏno hovoriÈ o dohadoch, dnes<br />
je uÏ <strong>sk</strong>utoãnosÈou rozpad hor<strong>sk</strong>˘ch smreãín,<br />
ktoré tvorili pre na‰e generácie neodmysliteºn˘<br />
zelen˘ veniec okolo na‰ich veºhôr. Dôkazom je<br />
aj toºko pertraktovaná Tichá a Kôprová dolina,<br />
kde v dôsledku pôsobenia hmyzích ‰kodcov dochádza<br />
k úplnému rozpadu hor<strong>sk</strong>˘ch smreãín. A<br />
pre t˘ch, ktorí dodnes hovoria o schopnosti pôvodn˘ch<br />
smreãín odolaÈ pôsobeniu t˘chto ‰kodliv˘ch<br />
ãiniteºov, snáì bude staãiÈ pohºad na tieto<br />
pôvodné smreãiny, ktoré tvorili „ãiapoãky“<br />
vrcholov v Tichej doline, ãi dnes uÏ jednoznaãne<br />
rozpadnuté hor<strong>sk</strong>é smreãiny v Kôprovej doline,<br />
alebo existenãne ohrozené jedineãné prírodné<br />
dediãstvo Národnej prírodnej rezervácie Nefcerka,<br />
ktoré nám v dobrom závideli mnohé iné<br />
krajiny. Práve tieto dve doliny v TANAP sú dokladom<br />
toho, Ïe v dôsledku vplyvu globálneho<br />
otepºovania sa tvrdenia o tom, Ïe pre lykoÏrúta<br />
smrekového nie sú optimálne podmienky pre<br />
jeho gradáciu vo vy‰‰ích nadmor<strong>sk</strong>˘ch v˘‰kach,<br />
stali dnes uÏ len neplatnou teóriou. Vrcholové<br />
partie vysokohor<strong>sk</strong>ého smrekového lesa sa nám<br />
rozpadávajú pred oãami. Urãite v‰ak nie z dôvodu<br />
neschopnosti lesníkov ale z dôvodu zavádzania<br />
praktík bezzásahovosti reÏimu na územiach,<br />
kde tento jednoznaãne vedie len a len k zániku<br />
lesn˘ch ekosystémov bez rozdielu ich pôvodnosti<br />
a z dôvodu zákazu realizácie ak˘chkoºvek manaÏmentov˘ch<br />
opatrení aktívnej ochrany prírody.<br />
Alebo sme nemali dosÈ príkladov z neìalekého<br />
zahraniãia V tomto prípade treba len kon‰tatovaÈ,<br />
Ïe spoloãnosÈ si neuvedomila jednu podstatnú<br />
a absolútnu pravdu – prírodu sme nezdedili<br />
po na‰ich otcoch, poÏiãali sme si ju od na-<br />
‰ich detí.<br />
Aká je va‰a spolupráca s Ministerstvom Ïivotného<br />
prostredia SR Lesníci a ochranári by<br />
mali maÈ spoloãné záujmy smerom k prírode<br />
Je nesporné, Ïe Sloven<strong>sk</strong>o disponuje v európ<strong>sk</strong>om<br />
aj celosvetovom meradle v˘znamn˘m prírodn˘m<br />
dediãstvom, ktoré si urãite zaslúÏi robiÈ<br />
v‰etky opatrenia v prospech zachovania alebo<br />
zlep‰enia jeho stavu. Práve tieto dve slová sú t˘m<br />
podstatn˘m, ão si obidve <strong>sk</strong>upiny, teda lesníci a<br />
ochrancovia prírody musia uvedomiÈ. Dokladom<br />
prírodn˘ch hodnôt je veºké mnoÏstvo chránen˘ch<br />
území národného v˘znamu reprezentované<br />
deviatimi národn˘mi parkmi a zároveÀ návrh<br />
území, ktoré SR ako ãlen<strong>sk</strong>á krajina navrhla<br />
na zaradenie do systému chránen˘ch území medzinárodného<br />
v˘znamu v rámci siete NATURA<br />
2000. Ak si zoberieme navrhované vtáãie územia,<br />
tak ich celková rozloha predstavuje viac ako 25<br />
% rozlohy SR. Chránené územia európ<strong>sk</strong>eho<br />
v˘znamu predstavujú v˘meru 574, 7 tis. ha. Pritom<br />
lesné pozemky tvoria napríklad v tomto prípade<br />
aÏ 86,5 % t˘chto území. Lesné pozemky<br />
predstavujú teda podstatnú ãasÈ chránen˘ch území<br />
národného a medzinárodného v˘znamu, by<br />
moÏno kon‰tatovaÈ, Ïe sú kostrou ochrany prírody.<br />
Vyvstáva tu v‰ak jedna otázka, ktorú tzv.<br />
ochranári nechcú poãuÈ, o odpovedi na Àu ani nehovoriac.<br />
Ide o jednoduchú, logickú otázku, preão<br />
Sloven<strong>sk</strong>á republika mohla navrhnúÈ tak˘<br />
zoznam chránen˘ch území na zahrnutie do siete<br />
NATURA 2000. Ak do úvahy berieme nenahraditeºnú<br />
úlohu lesov v chránen˘ch územiach,<br />
tak Sloven<strong>sk</strong>o malo túto moÏnosÈ len a len preto,<br />
lebo celé generácie lesníkov hospodárili v lesoch<br />
zaloÏen˘ch predov‰etk˘m na princípoch<br />
prírode blízkeho obhospodarovania. Ak by sme<br />
sa pozreli na rozdelenie lesov podºa stupÀov prirodzenosti,<br />
tak prírodn˘ les máme na cca 4,9 %<br />
lesn˘ch pozemkov, prirodzen˘ les na cca 60 %<br />
lesn˘ch pozemkov a prevaÏne prirodzen˘ les na<br />
cca 20 % lesn˘ch pozemkov. Teda zmenené lesy<br />
a premenené lesy sa nachádzajú len na cca<br />
15,1 % lesn˘ch pozemkov. To len potvrdzuje<br />
<strong>sk</strong>utoãnosÈ, Ïe t˘mi, ktorí doposiaº, nielen novodobo,<br />
uplatÀovali aktívnu ochranu prírody boli<br />
práve lesníci, teda dôvod, preão mohla Sloven<strong>sk</strong>á<br />
republika predloÏiÈ EÚ tak˘to návrh nie je dôsledkom<br />
ãinnosti ochrany prírody, ale prístupu<br />
predov‰etk˘m lesníka k lesu a prírode ako takej.<br />
A na dôvaÏok, veì keì si len pozrieme v‰eobecne<br />
záväzné právne predpisy upravujúce problematiku<br />
lesov, tak tam jednoznaãne nájdeme, ako<br />
lesníci vidia les – cez uplatÀovanie mimoprodukãn˘ch<br />
funkcií lesov (pôdoochranná, vodohospodár<strong>sk</strong>a,<br />
klimatická, spoloãen<strong>sk</strong>é – zdravotná,<br />
rekreaãná, prírodoochranná a vodoochranná) a<br />
produkãn˘ch funkcií lesov.<br />
Spolupráca pracovníkov ochrany prírody a<br />
lesníkov je v‰ak t˘m, ão je v súãasnosti a aj do<br />
budúcnosti podmienkou ako uplatÀovania trvalo<br />
udrÏateºného obhospodarovania lesov, tak aj<br />
uplatÀovania aktívnej ochrany prírody. Aktívna<br />
ochrana prírody so sebou priná‰a aj nevyhnutnosÈ<br />
realizácie konkrétnych manaÏmentov˘ch opatrení<br />
s cieºom zachovania alebo zlep‰enia stavu<br />
predmetu ochrany, s ãím lesníci problém nemajú.<br />
V tomto smere môÏem kon‰tatovaÈ, Ïe posledné<br />
obdobie je obdobím vytvárania a nachádza-<br />
nia spôsobov spoloãnej komunikácie a spolupráce<br />
ochrany prírody a krajiny a obhospodarovateºov<br />
lesov. Hºadania ãasto nároãného, ale urãite<br />
hºadania v prospech lesov na Sloven<strong>sk</strong>u a v<br />
prospech ochrany prírody zároveÀ. Predpokladám,<br />
Ïe nová právna úprava ochrany prírody a<br />
krajiny bude predstavovaÈ modernú právnu úpravu<br />
ochrany prírody, ktorá vytvorí základné rámce<br />
pre uplatÀovanie aktívnej ochrany prírody.<br />
Pomáhajú vám aj závery medzinárodn˘ch<br />
konferencií o lesoch Do akej miery majú<br />
‰táty európ<strong>sk</strong>eho spoloãenstva aj spoloãnú<br />
politiku v oblasti lesníctva<br />
Implementácia relevantn˘ch v˘stupov medzinárodn˘ch<br />
politick˘ch procesov a iniciatív, ktoré<br />
sa t˘kajú lesov a lesníctva, na národnej úrovni<br />
je jednou z kºúãov˘ch priorít Národného lesníckeho<br />
programu. To znamená, Ïe medzinárodné<br />
celosvetové a európ<strong>sk</strong>e lesnícke a s lesmi<br />
súvisiace procesy v˘znamn˘m spôsobom ovplyvÀujú<br />
lesnícku politiku v Sloven<strong>sk</strong>ej republike.<br />
Procesy, ktoré tvoria rámec medzinárodnej<br />
lesníckej politiky, prebiehajú na rôznych úrovniach.<br />
Na globálnej úrovni ide najmä o procesy<br />
spadajúce do rámca Organizácie Spojen˘ch národov,<br />
ako je napríklad Fórum o lesoch (UNFF).<br />
Na celoeuróp<strong>sk</strong>ej regionálnej úrovni sú jedn˘m<br />
z najv˘znamnej‰ích procesov Konferencie ministrov<br />
o ochrane lesov v Európe. Okrem lesníckych<br />
procesov sú lesy predmetom záujmu znaãného<br />
mnoÏstva in˘ch politick˘ch oblastí, ktoré sú<br />
prioritne zamerané napr. na ochranu biodiverzity,<br />
produkciu energie z obnoviteºn˘ch zdrojov,<br />
zmierÀovanie a prispôsobovanie sa zmene klímy,<br />
ochranu pôdy, ochranu kvantity a kvality vodn˘ch<br />
zdrojov, boj proti roz‰irovaniu pú‰tí, zmier-<br />
Àovanie chudoby a rozvojovú pomoc. Cieºom<br />
medzinárodného spoloãenstva je zabezpeãenie<br />
koordinácie pri tvorbe a implementácii politík súvisiacich<br />
s lesmi.<br />
âo sa t˘ka druhej ãasti otázky, systém primárneho<br />
práva Európ<strong>sk</strong>ych spoloãenstiev a Európ<strong>sk</strong>ej<br />
únie, ktor˘ je tvoren˘ zmluvami o zaloÏení<br />
Európ<strong>sk</strong>eho spoloãenstva a Zmluvou o Európ<strong>sk</strong>ej<br />
únii, neustanovuje vytvorenie spoloãnej politiky<br />
v oblasti lesného hospodárstva. V zmysle princípu<br />
subsidiarity, implementácia primeran˘ch politík<br />
a stratégií na zabezpeãenie trvalo udrÏateºného<br />
obhospodarovania lesov je predov‰etk˘m<br />
v kompetencii jednotliv˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov.<br />
Na druhej strane, realizácia trvalo udrÏateºného<br />
obhospodarovania lesov je v˘znamn˘m prvkom<br />
(cieºom) v rámci Spoloãnej poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
politiky (SPP), najmä piliera rozvoja vidieka, ako<br />
i spoloãn˘ch politík ostatn˘ch sektorov ovplyv-<br />
Àujúcich lesy a lesné hospodárstvo (napr. politika<br />
Ïivotného prostredia, obchodná a colná politika,<br />
politiky v oblasti v˘<strong>sk</strong>umu, vnútorného<br />
trhu, zdravia a ochrany spotrebiteºa, rozvojovej<br />
spolupráce, priemyslu a energetiky). Okrem toho,<br />
na úrovni Európ<strong>sk</strong>ej únie existuje súbor aktov<br />
(právne záväzného i právne nezáväzného charakteru),<br />
ktoré sa bezprostredne t˘kajú odvetvia<br />
lesného hospodárstva. Ide najmä o lesnícku stratégiu<br />
Európ<strong>sk</strong>ej únie a akãn˘ plán Európ<strong>sk</strong>ej<br />
únie pre lesy. Súbor t˘chto dokumentov, ktoré urãujú<br />
strategick˘ a legislatívny rámec lesného<br />
hospodárstva, sa neformálne naz˘va ako lesnícka<br />
politika Európ<strong>sk</strong>ej únie.<br />
Ing. Marián Ondrejãák<br />
generálny riaditeº sekcie lesníckej<br />
Ministerstvo pôdohospodárstva<br />
Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
31
P Ô D O H O S P O D Á R S K A P L A T O B N Á A G E N T Ú R A<br />
Pôdohospodár<strong>sk</strong>a platobná agentúra (PPA) bola zriadená zákonom ã. 473/2003 Z. z.<br />
o Pôdohospodár<strong>sk</strong>ej platobnej agentúre a podpore podnikania v pôdohospodárstve a o zmene a doplnení<br />
niektor˘ch zákonov s úãinnosÈou od 1. 12. 2003. Generálny riaditeº PPA Ing. Jozef NEM·OVSK¯<br />
je hosÈom Parlamentného kuriéra a partnerom pre rozhovor redaktorke Anne Komovej.<br />
Agropotravinár<strong>sk</strong>y sektor<br />
a stabilizácia vidieka<br />
V tomto roku uplynie päÈ rokov ãinnosti<br />
PPA. Nastáva ãas na bilanciu. âo by ste<br />
zvlá‰È ocenili pri spätnom pohºade<br />
Na jubilejné hodnotenie je e‰te privãas,<br />
lebo ‰tvrÈ roka ão nás delí od v˘roãia, znamená<br />
pre PPA veºa kaÏdodennej práce. Z<br />
roka na rok sa roz‰iruje jej agenda a rastie aj<br />
poãet vyplaten˘ch platieb: V roku 2004 agentúra<br />
poukázala na úãty Ïiadateºov 11 544<br />
platieb, v ìal‰om roku 17 538, predvlani 24<br />
505 a v roku 2007 aÏ 37 116 platieb.<br />
DôleÏité je vyzdvihnúÈ <strong>sk</strong>utoãnosÈ, Ïe PPA<br />
ako akreditovaná agentúra plní úlohy vypl˘vajúce<br />
z platnej legislatívy Európ<strong>sk</strong>eho<br />
spoloãenstva a Sloven<strong>sk</strong>ej republiky a je akceptovaná<br />
Európ<strong>sk</strong>ou komisiou aj ostatn˘mi<br />
in‰titúciami ES.<br />
Chcel by som oceniÈ úsilie v‰etk˘ch zamestnancov,<br />
ktorí z Pôdohospodár<strong>sk</strong>ej platobnej<br />
agentúry zaloÏenej iba päÈ mesiacov<br />
pred vstupom SR do Európ<strong>sk</strong>ej únie vytvorili<br />
organizáciu zásadne prispievajúcu k stabilizácii<br />
národného agropotravinár<strong>sk</strong>eho sektora<br />
a rozvoju vidieka. Musím vyzdvihnúÈ<br />
r˘chlosÈ, s akou sa na‰i ºudia pripravili na akreditáciu,<br />
zí<strong>sk</strong>ali ju a zaãali v naj<strong>sk</strong>or‰om<br />
moÏnom termíne vyplácaÈ finanãné prostriedky<br />
z európ<strong>sk</strong>ych fondov. Platobná agentúra<br />
od obdobia svojho vzniku pre‰la viacer˘mi<br />
zmenami, ktoré súviseli so zmenou legislatívy<br />
ES a SR, priãom najväã‰í vplyv na jej<br />
ãinnosÈ majú zmeny európ<strong>sk</strong>ej legislatívy,<br />
ktorá urãuje akreditaãné kritériá.<br />
Veºk˘m prínosom agentúry je transparentnosÈ<br />
jej práce, ãím rozumiem dôsledné informovanie<br />
Ïiadateºov o podmienkach podávania<br />
Ïiadostí a vypracúvania projektov, ich<br />
schvaºovanie podºa objektívnych zverejnen˘ch<br />
kritérií aj uverejÀovanie informácií o<br />
vyplaten˘ch prostriedkoch. PPA vybudovala<br />
svoju internetovú stránku www.apa.<strong>sk</strong>,<br />
kde po<strong>sk</strong>ytuje Ïiadateºom o v‰etky druhy<br />
podpôr a programov aktuálne informácie a<br />
príslu‰nú legislatívu.<br />
Agentúra vytvorila podmienky na administráciu,<br />
kontrolu a schvaºovanie podporn˘ch<br />
schém a programov. Napríklad v oblasti priamych<br />
platieb i‰lo o prípravu Integrovaného<br />
administratívneho a kontrolného systému<br />
(IACS), formulárov Ïiadostí a príloh, príruãiek<br />
pre Ïiadateºov, ale aj podrobné rozpracovanie<br />
procesov administrovania, kontroly,<br />
schvaºovania a vyplácania finanãn˘ch prostriedkov<br />
v súlade s legislatívou ES a SR.<br />
Vstup do EÚ znamenal implementáciu<br />
podporn˘ch schém a opatrení, ktoré SR predt˘m<br />
nerealizovala alebo realizovala za in˘ch<br />
podmienok. PPA sa nov˘ch povinností ujala<br />
s pln˘m nasadením, priãom administratívne<br />
a kontrolné procesy súvisiace s implementáciou<br />
sa vykonávali iba na základe legislatívy<br />
bez praktick˘ch <strong>sk</strong>úseností s realizáciu<br />
t˘chto opatrení.<br />
Pokiaº ide o nad‰tandardné v˘kony a v˘sledky,<br />
nemoÏno nespomenúÈ vãasné vyplácanie<br />
priamych platieb po v‰etky uplynulé<br />
roky v naj<strong>sk</strong>or‰om legislatívou povolenom<br />
termíne, vysoké ãerpanie prostriedkov na<br />
program SAPARD ãi Sektorov˘ operaãn˘<br />
program Poºnohospodárstvo a rozvoj vidieka,<br />
ale aj veºké objemy intervenãn˘ch nákupov<br />
obilia v rokoch 2004/2005 a 2005/2006.<br />
Koºko Ïiadostí na jednotlivé podpory a<br />
programy evidujete, podarí sa vyhovieÈ<br />
kaÏdej Ak nie, preão<br />
V roku 2008 eviduje PPA 39 696 Ïiadostí<br />
o priame podpory, z toho 15 730 Ïiadostí<br />
o jednotnú platbu na plochu (SAPS ), 1156<br />
o osobitnú platbu na ovocie a zeleninu, 4 636<br />
o vyrovnávací príspevok na znev˘hodnené<br />
oblasti (LFA), 12 823 Ïiadostí o podporu<br />
plodín pestovan˘ch na ornej pôde a 2594 Ïiadostí<br />
o podporu na veºké dobytãie jednotky.<br />
Na opatrenia Programu rozvoja vidieka<br />
SR 2007 – 2013 bolo v prvom polroku 2008<br />
vyhlásen˘ch 8 v˘ziev a prijat˘ch 3 189 Ïiadostí<br />
o nenávratn˘ finanãn˘ príspevok (NFP)<br />
v celkovej sume 30 430 350 000 Sk. Oprávnené<br />
v˘davky na predloÏené projekty predstavujú<br />
spolu 60 946 471 000 Sk. Na opat-<br />
32
P Ô D O H O S P O D Á R S K A P L A T O B N Á A G E N T Ú R A<br />
renie 1.1 modernizácia fariem prijala PPA<br />
2001 Ïiadostí na súhrnnú sumu Ïiadan˘ch<br />
príspevkov 19 111 246 000 Sk. O zatiaº druhú<br />
najvy‰‰iu celkovú sumu 7 829 169 000 Sk<br />
sa uchádzajú predkladatelia 276 Ïiadostí o<br />
príspevok na opatrenie 1.2 pridávanie hodnoty<br />
do poºnohospodár<strong>sk</strong>ych produktov. Tretím<br />
najpopulárnej‰ím opatrením PRV 2007<br />
– 2013 je zatiaº opatrenie 2.1 obnova potenciálu<br />
lesného hospodárstva, na ktoré bolo<br />
predloÏen˘ch 314 Ïiadostí o NFP na celkovú<br />
poÏadovanú sumu 2 889 113 000 Sk.<br />
Prvá v˘zva na Operaãn˘ program Rybné<br />
hospodárstvo SR 2007 – 2013 bola zverejnená<br />
pre opatrenia 2.1 investície do akvakultúry<br />
a 2.2 investície do spracovania a uvádzania<br />
na trh s moÏnosÈou predkladaÈ Ïiadosti na<br />
regionálnych pracovi<strong>sk</strong>ách PPA od 1. júla do<br />
31. augusta 2008.<br />
KeìÏe EK obmedzuje poãet komodít, na<br />
ktoré sa po<strong>sk</strong>ytujú v˘vozné náhrady, poãet<br />
Ïiadostí tu v súãasnosti klesol a redukoval sa<br />
poãet Ïiadateºov, najmä pre v˘voz základn˘ch<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ych produktov. Momentálne<br />
systém v˘vozn˘ch náhrad v SR<br />
vyuÏívajú hlavne v˘vozcovia hydinového<br />
mäsa. V prvom polroku 2008 PPA evidovala<br />
134 Ïiadostí o v˘vozné náhrady pri v˘voze<br />
základn˘ch poºnohospodár<strong>sk</strong>ych produktov<br />
a 87 Ïiadostí o v˘voznú náhradu pri v˘voze<br />
spracovan˘ch poºnohospodár<strong>sk</strong>ych produktov.<br />
Na diverzifikáciu v sektore cukru evidujeme<br />
93 Ïiadostí, pri ktor˘ch e‰te nebol ukonãen˘<br />
proces posudzovania a na re‰trukturalizáciu<br />
v sektore cukru prijala PPA tri Ïiadosti<br />
vyhodnotené ako oprávnené. Za predchádzajúci<br />
hospodár<strong>sk</strong>y rok bolo evidovan˘ch<br />
33 Ïiadostí, z ktor˘ch jedna nespæÀala podmienky<br />
pre po<strong>sk</strong>ytnutie podpory.<br />
Na podporu re‰trukturalizácie vinohradov<br />
bolo od roku 2004 podan˘ch 360 Ïiadostí.<br />
Niektoré uÏ boli vyplatené, ìal‰ie rekon-<br />
‰trukcie prebiehajú. Niektoré Ïiadosti boli zamietnuté,<br />
predov‰etk˘m pre nevyjasnené<br />
vlastnícke a nájomné vzÈahy k pozemkom.<br />
V oblasti trhov˘ch opatrení pre Ïivoãí‰-<br />
ne komodity v roku 2008 PPA prijala 38 Ïiadostí<br />
o podporu na ‰kol<strong>sk</strong>é mlieko, 4 Ïiadosti<br />
na podporu vãelárom, 36 Ïiadostí o podporu<br />
pri v˘nimoãn˘ch opatreniach v sektore<br />
hydiny, z ktor˘ch tri neboli schválené,<br />
lebo nespæÀali podmienky pre priznanie podpory.<br />
PPA prijala aj ‰tyri Ïiadosti o intervenãné<br />
opatrenia na trhu s maslom, dve z nich neschválila,<br />
keìÏe uchádzaãi neuspeli vo verejnej<br />
súÈaÏi.<br />
Pôdohospodár<strong>sk</strong>a platobná agentúra eviduje<br />
kaÏdoroãne okolo 2 300 Ïiadostí o ‰tátnu<br />
pomoc, z ktor˘ch vyradí pribliÏne sto, a to<br />
predov‰etk˘m z dôvodu, Ïe Ïiadateº bol identifikovan˘<br />
ako dlÏník ‰tátneho rozpoãtu. Systém<br />
‰tátnej podpory je nastaven˘ tak, Ïe pokiaº<br />
Ïiadateº splní legislatívne podmienky<br />
pre po<strong>sk</strong>ytnutie finanãn˘ch prostriedkov,<br />
agentúra mu ako oprávnenému Ïiadateºovi<br />
zmluvne dohodnutú podporu poukáÏe na<br />
úãet. Dotácia sa po<strong>sk</strong>ytuje podºa jednotliv˘ch<br />
podporn˘ch opatrení oprávnen˘m Ïiadateºom<br />
v rovnakej percentuálnej v˘‰ke.<br />
Pri posudzovaní oprávnenosti vyplatenia<br />
finanãn˘ch prostriedkov postupuje PPA pod-<br />
ºa legislatívy EÚ a SR. Pokiaº niektoré zo Ïiadostí<br />
nespæÀajú legislatívne podmienky, agentúra<br />
Ïiadostiam nevyhovie. PPA nemohla vyhovieÈ<br />
ani mnoh˘m Ïiadostiam o nenávratn˘<br />
finanãn˘ príspevok na projekty, ktoré sa dostali<br />
„pod ãiaru“ pri vyãerpaní finanãn˘ch limitov.<br />
V tejto súvislosti si urãite spomeniete<br />
na opatrenie 1.1 Sektorového operaãného<br />
programu Poºnohospodárstvo a rozvoj vidieka<br />
2004 – 2006.<br />
Aké nové podpory v poºnohospodárstve sa<br />
v SR uplatÀujú, ktoré sa osvedãili a zostávajú<br />
UÏ od vstupu do EÚ zaãala SR po<strong>sk</strong>ytovaÈ<br />
svojim farmárom priame platby: jednotnú<br />
platbu na plochu, podporu plodín na ornej<br />
pôde a vyrovnávací príspevok v znev˘hodnen˘ch<br />
oblastiach. V roku 2005 pribudli<br />
platby na tabak, chmeº, chov dojãiacich<br />
kráv, jariek, bahníc a kôz a od roku 2006 aj<br />
osobitná platba na cukor ako re‰trukturalizaãná<br />
pomoc pestovateºom, ktorí sa museli vzdaÈ<br />
pestovania cukrovej repy v dôsledku zníÏenia<br />
kvóty cukrovarov. V novom programovacom<br />
období od roku 2007 podporuje SR<br />
chov dobytka platbou na veºké dobytãie jednotky,<br />
ostatné podpory vyplácané v rokoch<br />
2004 aÏ 2006 zostali zachované. Pribudli<br />
platby na pestovanie energetick˘ch plodín a<br />
agroenvironmentálne opatrenia.<br />
V roku 2008 zostali v platnosti v‰etky<br />
podpory administrované v reÏime priamych<br />
platieb v roku 2007. Podpora na spracované<br />
ovocie a zeleninu, ktorú dostávali <strong>sk</strong>upiny v˘robcov<br />
v rámci organizácie trhu, sa rozdelila<br />
na prechodnú platbu na rajãiaky a osobitnú<br />
platbu na ovocie a zeleninu vyplácané v<br />
reÏime priamych platieb. Pribudla podpora<br />
opatrení osi 2 PRV 2007 – 2013 na zlep‰enie<br />
Ïivotného prostredia a krajiny ako aj<br />
trvalo udrÏateºné vyuÏívanie poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
pôdy: agroenvironmentálne platby, platby<br />
na zlep‰enie Ïivotn˘ch podmienok zvierat,<br />
platby na podporu európ<strong>sk</strong>ej sústavy<br />
chránen˘ch území na poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
pôde.<br />
Platba na tabak sa v roku 2008 vypláca naposledy.<br />
Jej úãelom je podporiÈ diverzifikáciu<br />
ãinnosti pestovateºov tabaku, preto nie je<br />
viazaná na produkciu, po<strong>sk</strong>ytuje sa na základe<br />
v˘‰ky kvóty pridelenej k 31. 12. 2005.<br />
V reÏime priamych platieb sa administruje<br />
aj podpora opatrení Programu rozvoja vidieka<br />
2007 – 2013 zameraná na trvalo udrÏateºné<br />
vyuÏívanie lesnej pôdy: na prvé zalesnenie<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ej pôdy, na lesné pozemky<br />
v územiach európ<strong>sk</strong>eho v˘znamu a<br />
lesnícko-environmentálne platby.<br />
Zmenila sa situácia v oblasti spoloãnej obchodnej<br />
a trhovej politiky<br />
V oblasti organizácie trhu s rastlinn˘mi a<br />
Ïivoãí‰nymi komoditami zostávajú platby<br />
na podporu v˘vozu základn˘ch a spracovan˘ch<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ych v˘robkov za hranice<br />
EÚ s moÏnosÈou po<strong>sk</strong>ytnutia v˘vozn˘ch<br />
náhrad. Poãet Ïiadostí sa v roku 2008<br />
oproti rokom 2004 aÏ 2007 v˘razne redukoval,<br />
lebo EÚ v˘davky na v˘vozné náhrady<br />
zniÏuje. Pokles v˘davkov na v˘vozné náhrady<br />
a trhovú politiku v‰eobecne spôsobilo<br />
viac faktorov napr. zniÏovanie rozdielov<br />
medzi cenami na trhoch EÚ a na svetovom<br />
trhu, v˘sledky medzinárodn˘ch rokovaní<br />
GATT/WTO aj celková situácia na trhu s<br />
vybran˘mi komoditami.<br />
V platnosti zostávajú v˘robné náhrady na<br />
spracovanie su‰eného krmiva pre schválené<br />
spracovateº<strong>sk</strong>é podniky, intervenãné opatrenia<br />
na trhu s obilninami (v súãasnosti sa nevyuÏívajú),<br />
cukrom, maslom, podpora na<br />
‰kol<strong>sk</strong>é mlieko, podpora na zlep‰enie podmienok<br />
pre produkciu vãelích produktov a<br />
obchodovanie s nimi, podpora v sektore vajec<br />
a hydiny, podpora súkromného <strong>sk</strong>ladovania<br />
bravãového mäsa. V oblasti trhu s ovocím<br />
a zeleninou sa naìalej uplatÀujú podpory<br />
pre organizácie v˘robcov a financovanie<br />
akãn˘ch plánov pre <strong>sk</strong>upiny v˘robcov.<br />
Nové podpory spoloãnej trhovej politiky<br />
sú zamerané na sektor cukru, vinohradníctvo<br />
a vinárstvo, mlieãne v˘robky, ovocie a zeleninu.<br />
V rámci re‰trukturalizácie cukrovarníckeho<br />
priemyslu sú v˘robcovia cukru motivovaní<br />
prostredníctvom re‰trukturalizaãnej pomoci<br />
zníÏiÈ produkciu cukru alebo úplne sa<br />
vzdaÈ v˘robnej kvóty. Na tento úãel bol zriaden˘<br />
doãasn˘ re‰trukturalizaãn˘ fond ako<br />
súãasÈ Európ<strong>sk</strong>eho poºnohospodár<strong>sk</strong>eho záruãného<br />
fondu. Pre najviac postihnuté regióny<br />
bola vyãlenená diverzifikaãná pomoc<br />
pestovateºom na podporu prechodu od pestovania<br />
cukrovej repy na pestovanie in˘ch<br />
plodín. Re‰trukturalizaãná a diverzifikaãná<br />
pomoc v sektore cukru je vyãlenená do roku<br />
2009/2010.<br />
V sektore vinohradníctva a vinárstva plánujeme<br />
naìalej vyuÏívaÈ podporu na re‰trukturalizáciu<br />
vinohradov a na pouÏitie zahusteného<br />
hroznového mu‰tu za úãelom zv˘‰enia<br />
obsahu alkoholu vo víne. Vinohradníci a<br />
vinári môÏu vyuÏívaÈ nové podpory: podporu<br />
propagácie na trhoch tretích krajín, podporu<br />
na poistenie úrody, na investície do<br />
podnikov, podporu za trvalé ukonãenie v˘sadby<br />
vinohradov. Pribudla aj podpora na<br />
propagáciu mlieãnych v˘robkov a ovocia a<br />
zeleniny.<br />
Ako SR vyuÏíva v súãasnosti moÏnosÈ po<strong>sk</strong>ytovaÈ<br />
‰tátne dotácie<br />
Do systému po<strong>sk</strong>ytovania ‰tátnych dotácií<br />
pribudol v súlade s legislatívou ES nov˘ prvok,<br />
ktorého zmyslom je v niektor˘ch prípadoch<br />
nepo<strong>sk</strong>ytovaÈ finanãné platby poºnohospodárom<br />
priamo, ale nepriamo prostredníctvom<br />
subvencovan˘ch sluÏieb a tovarov.<br />
Nov˘m je aj motivaãn˘ prvok, ktor˘ vy-<br />
Ïaduje uhrádzaÈ poºnohospodárovi len náklady,<br />
ktoré vznikli po prijatí Ïiadosti, jej<br />
posúdení, schválení a podpísaní zmluvy s<br />
platobnou agentúrou. Tento prvok sa neuplatÀuje<br />
pri kompenzaãn˘ch platbách za<br />
straty na zvieratách, rybách, poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
plodinách a lesn˘ch porastoch vzniknuté<br />
v dôsledku prírodn˘ch katastrof, nepriazniv˘ch<br />
poveternostn˘ch udalostí a orgánmi<br />
‰tátnej správy nariaden˘ch alebo vyhlásen˘ch<br />
opatrení.<br />
Tak ako v minulosti sa aj v tomto programovom<br />
období po<strong>sk</strong>ytujú ‰tátne dotácie pre<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>u prvov˘robu na úãasÈ na<br />
v˘stavách, na vãelstvá, na platby poistného<br />
v rastlinnej a Ïivoãí‰nej v˘robe a dotácie na<br />
úhradu ãasti straty spôsobenej nepriazniv˘mi<br />
poveternostn˘mi udalosÈami a prírodn˘-<br />
33
P Ô D O H O S P O D Á R S K A P L A T O B N Á A G E N T Ú R A<br />
mi katastrofami na poºnohospodár<strong>sk</strong>ych plodinách<br />
a hospodár<strong>sk</strong>ych zvieratách.<br />
âo nového priná‰a Program rozvoja vidieka<br />
2007 – 2013<br />
Politika rozvoja vidieka ako súãasÈ spoloãnej<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ej politiky slúÏi v<br />
období 2007 – 2013 na dosiahnutie trvalo<br />
udrÏateºného rozvoja vidieka. Program rozvoja<br />
vidieka (PRV) má za cieº zv˘‰enie konkurencieschopnosti<br />
poºnohospodárstva, potravinárstva<br />
a lesného hospodárstva, zlep‰enie<br />
stavu Ïivotného prostredia a krajiny, <strong>sk</strong>valitnenie<br />
Ïivota vo vidieckych oblastiach a<br />
diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva.<br />
Projektové opatrenia osi 1 slúÏia na podporu<br />
modernizácie, inovácie a efektivity agropotravinár<strong>sk</strong>eho<br />
a lesníckeho sektora prostredníctvom<br />
opatrení: modernizácia fariem,<br />
pridávanie hodnoty do poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
produktov a produktov lesného hospodárstva,<br />
infra‰truktúra t˘kajúca sa rozvoja a<br />
adaptácie poºnohospodárstva a lesného hospodárstva,<br />
zv˘‰enie hospodár<strong>sk</strong>ej hodnoty lesov<br />
a odbytové organizácie v˘robcov. Opatrenia<br />
odborné vzdelávanie, informaãné aktivity<br />
a vyuÏívanie poraden<strong>sk</strong>˘ch sluÏieb sú zamerané<br />
na prehlbovanie vedomostí a zvy‰ovanie<br />
odborného prehºadu v oblasti agropotravinárstva<br />
a lesníctva.<br />
Ako som uÏ spomenul, os 2 sa venuje prevaÏne<br />
podporám vyplácan˘m v reÏime priamych<br />
platieb, v˘nimkou sú podopatrenia<br />
technická pomoc, obnova potenciálu lesného<br />
hospodárstva a zavedenie preventívnych<br />
opatrení ako aj národná sieÈ rozvoja vidieka.<br />
Novinkou je os 3 zameraná na kvalitu Ïivota<br />
vo vidieckych oblastiach a diverzifikáciu<br />
vidieckeho hospodárstva, vytváranie pracovn˘ch<br />
príleÏitostí na vidieku a zlep‰enie kvality<br />
Ïivota vo vidieckych oblastiach. Sloven<strong>sk</strong>˘<br />
vidiek privítal implementáciu opatrení diverzifikácia<br />
smerom k nepoºnohospodár<strong>sk</strong>ym<br />
ãinnostiam, podpora ãinností v oblasti<br />
vidieckeho cestovného ruchu ako aj <strong>sk</strong>upinu<br />
opatrení na obnovu a rozvoj obcí, obãian<strong>sk</strong>ej<br />
vybavenosti a sluÏieb.<br />
Îiadatelia uÏ majú moÏnosÈ pripravovaÈ si<br />
projekty aj na os 4 LEADER podºa v˘zvy na<br />
opatrenia implementácia integrovan˘ch stratégií<br />
rozvoja územia a chod miestnej <strong>sk</strong>upiny.<br />
Od ãoho závisia finanãné prostriedky<br />
Finanãné limity pre priame podpory financované<br />
z Európ<strong>sk</strong>eho poºnohospodár<strong>sk</strong>eho<br />
záruãného fondu (EPZF) ako jednotná<br />
platba na plochu (SAPS), osobitná platba na<br />
cukor, platba na pestovanie energetick˘ch<br />
plodín, prechodná platba na rajãiaky a osobitná<br />
platba na ovocie a zeleninu kaÏdoroãne<br />
schvaºuje Európ<strong>sk</strong>a komisia a zakotví v<br />
nariadení. To platí aj pre podporu v˘vozu poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
v˘robkov (v˘vozné náhrady).<br />
SúãasÈou EPZF je aj doãasn˘ fond na re-<br />
‰trukturalizáciu cukrovarníckeho priemyslu,<br />
do ktorého prispievajú podniky s pridelenou<br />
kvótou na cukor a izoglukózu v súlade<br />
s platnou legislatívou EÚ. Komisia kaÏd˘ rok<br />
do konca februára informuje o dostupnosti finanãn˘ch<br />
zdrojov na re‰trukturalizaãné opatrenia.<br />
Doplnkové priame podpory sú financované<br />
z národného rozpoãtu. Ich sadzby zverej-<br />
Àuje Ministerstvo pôdohospodárstva SR kaÏdoroãne<br />
vo vestníku spolu so sadzbami priamych<br />
podpôr financovan˘ch z rozpoãtu EÚ.<br />
Suma platieb závisí od disponibiln˘ch zdrojov<br />
‰tátneho rozpoãtu takisto ako podpory vyplácané<br />
v rámci ‰tátnej pomoci - ‰tátne dotácie.<br />
Opatrenia osí Programu rozvoja vidieka<br />
2007 – 2013 sú financované z Európ<strong>sk</strong>eho<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>eho fondu pre rozvoj vidieka,<br />
priãom národn˘ rozpoãet je povinn˘ zabezpeãiÈ<br />
spolufinancovanie. Finanãné limity<br />
na jednotlivé opatrenia sú zverejnené priamo<br />
v dokumente PRV 2007 - 2013.<br />
Ak˘ je podiel ãerpania ‰trukturálnych finanãn˘ch<br />
prostriedkov EÚ za minulé programové<br />
obdobie Je potrebné doãerpaÈ<br />
e‰te veºa prostriedkov do konca roka 2008<br />
Na Sektorov˘ operaãn˘ program Poºnohospodárstvo<br />
a rozvoj vidieka (SOP P-RV)<br />
SR 2004 – 2006 bolo vyãlenen˘ch celkom<br />
9,72 mld. Sk. Z toho bolo do 30. 6. 2008 koneãn˘m<br />
príjemcom vyplaten˘ch takmer 8,37<br />
mld. Sk – z toho z európ<strong>sk</strong>ych fondov<br />
EAGGF a FIFG 5,77 mld. Sk a zo ‰tátneho<br />
rozpoãtu SR 2,6 mld. Sk. To je 86 % vyãlenen˘ch<br />
finanãn˘ch prostriedkov. Predpokladáme,<br />
Ïe do konca roku 2008 sa doãerpá zostávajúcich<br />
asi 1,3 mld. Sk do 100 % alokovanej<br />
sumy.<br />
V programovom období 2004 – 2006 bolo<br />
moÏné ãerpaÈ finanãné prostriedky na rozvoj<br />
sloven<strong>sk</strong>ého poºnohospodárstva a vidieka<br />
nielen zo ‰trukturálneho programu SOP<br />
P-RV. Z Plánu rozvoja vidieka SR 2004 –<br />
2006 spolufinancovaného z EAGGF a ‰tátneho<br />
rozpoãtu SR je na projektové podpory<br />
urãen˘ch vy‰e 6,7 mld. Sk, z ãoho sa do 30.<br />
6. 2008 ãerpalo 84 % ãiÏe 5,67 mld. Sk – zo<br />
zdrojov EÚ 4,31 mld. Sk a zo ‰tátneho rozpoãtu<br />
SR 1,36 mld. Sk.<br />
Rybné hospodárstvo má tieÏ svoj operaãn˘<br />
program platn˘ do roku 2013. Podporuje<br />
ho SR aj EÚ Aké sú limity ãerpania<br />
Rybné hospodárstvo má nesporn˘ v˘znam<br />
pre zdravú v˘Ïivu obyvateºstva , ale aj pre<br />
ochranu a tvorbu Ïivotného prostredia a zachovania<br />
pôvodného genofondu r˘b. Nezanedbateºn˘<br />
je verejnoprospe‰n˘ prínos rybníkov<br />
ku krajinotvorbe, protipovodÀovej<br />
ochrane, zachytávaniu vody v krajine a stabilizácii<br />
trvalo udrÏateºného rozvoja vidieka.<br />
Spotreba r˘b v SR dlhodobo stagnuje a má<br />
v˘razne sezónne v˘kyvy, priãom takmer 60<br />
percent spotreby sladkovodn˘ch r˘b pokr˘va<br />
dovoz s úzkym sortimentom produktov pri<br />
relatívne vysok˘ch cenách.<br />
Finanãn˘ plán Operaãného programu Rybné<br />
hospodárstvo SR 2007 – 2013 predpokladá<br />
verejn˘ príspevok 16 908 tis. eur pre regióny<br />
konvergenãného cieºa ãiÏe pre západné<br />
Sloven<strong>sk</strong>o, stredné Sloven<strong>sk</strong>o a v˘chodné<br />
Sloven<strong>sk</strong>o, kde sa nachádza väã‰ina zariadení<br />
na chov r˘b a spracovateº<strong>sk</strong>˘ch kapacít,<br />
a 2 014 tis. eur pre Bratislav<strong>sk</strong>˘ kraj, ktor˘<br />
je zaraden˘ do ostatn˘ch oblastí. Na celkovom<br />
limite 18 922 752 eur sa Európ<strong>sk</strong>y fond<br />
rybného hospodárstva podieºa plánovanou<br />
sumou 13 688 528 eur a ‰tátny rozpoãet SR<br />
sumou 5 234 224 eur.<br />
Hovorili ste o podpore chovu dobytka z<br />
priamych platieb. âo SR e‰te robí pre<br />
podporu Ïivoãí‰nej v˘roby<br />
Na projekty podporované na základe opatrenia<br />
ã. 1.1 investície do poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
podnikov SOP Poºnohospodárstvo a<br />
rozvoj vidieka SR 2004 – 2006 bolo schválen˘ch<br />
celkovo 4,756 mld. Sk, z toho pribliÏne<br />
30 percent ãiÏe 1,385 mld. Sk na projekty<br />
Ïivoãí‰nej v˘roby. Z Plánu rozvoja vidieka<br />
SR 2004 – 2006 bol na opatrenie ã. 1. investície<br />
do poºnohospodár<strong>sk</strong>ych podnikov<br />
schválen˘ finanãn˘ príspevok 734 mil. Sk, z<br />
toho príspevok na projekty zamerané na Ïivoãí‰nu<br />
v˘robu tvorí asi 24 % v sume 177<br />
mil. Sk.<br />
SR pripravila pre Ïivoãí‰nu v˘robu nové<br />
podporné opatrenia ‰tátnej pomoci napr. na<br />
odstraÀovanie a likvidáciu Ïivoãí‰nych ved-<br />
ºaj‰ích produktov, na zv˘‰enie kvality mäsa<br />
jatoãn˘ch kurãiat a zv˘‰enie kvality odstavãiat,<br />
na zlep‰enie Ïivotn˘ch podmienok o‰ípan˘ch.<br />
V súãasnosti sa pripravuje opatrenie<br />
eradikácia infekãnej bovinnej rhinotracheitídy<br />
(IBR) na ozdravenie chovov hovädzieho<br />
dobytka. Zámerom je uhradiÈ chovateºom<br />
koncom roku 2008 náklady vynaloÏené v<br />
rokoch 2007 a 2008 na nákup vakcín.<br />
Koºko financií sa uvoºnilo z verejn˘ch<br />
zdrojov na Program rozvoja vidieka SR do<br />
roku 2013<br />
Na financovanie Programu rozvoja vidieka<br />
SR 2007 – 2013 je schválen˘ch 2,56 mld.<br />
eur, na ktoré vyãlenil spoloãn˘ rozpoãet ES<br />
prostredníctvom Európ<strong>sk</strong>eho poºnohospodár<strong>sk</strong>eho<br />
fondu pre rozvoj vidieka takmer<br />
1,97 mld. eur a ‰tátny rozpoãet SR vy‰e 593<br />
miliónov eur.<br />
Európ<strong>sk</strong>a komisia predæÏila lehotu na prechod<br />
k platbe na farmu, a tak schéma<br />
priamych platieb sa môÏe vyuÏívaÈ aÏ do<br />
roku 2010. âo bude potom<br />
V súãasnosti prebieha hodnotenie Spoloãnej<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>ej politiky, takzvaná<br />
zdravotná prehliadka, a v rámci nej je navrhnutá<br />
podstatná zmena niektor˘ch dôleÏit˘ch<br />
nariadení, ktoré upravujú podmienky pre<br />
po<strong>sk</strong>ytovanie priamych podpôr. Jednou z<br />
navrhovan˘ch zmien pre ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty ktoré<br />
uplatÀujú SAPS je moÏnosÈ predæÏiÈ po<strong>sk</strong>ytovanie<br />
jednotnej platby na plochu do konca<br />
roku 2013. Rozhodnutie o termíne prechodu<br />
na nov˘ systém platieb závisí od Ministerstva<br />
pôdohospodárstva SR.<br />
Aké je ìal‰ie smerovanie agentúry, na ão<br />
sa v pôsobnosti PPA treba prioritne zameraÈ<br />
PPA má akreditovan˘ systém riadenia ãinností<br />
na zabezpeãenie efektívneho a transparentného<br />
administrovania finanãn˘ch schém<br />
z fondov EÚ a národn˘ch zdrojov ako aj<br />
ostat˘ch úloh vypl˘vajúcich zo zákona. Rezervy<br />
je moÏné nájsÈ vo funkãnosti informaãn˘ch<br />
systémov, v kontroln˘ch mechanizmoch<br />
a v neposlednom rade je potrebné sa<br />
zameraÈ na flexibilitu pri implementácii nov˘ch<br />
foriem podpory.<br />
34
SLOVENSKÁ POªNOHOSPODÁRSKA A POTRAVINÁRSKA KOMORA<br />
„MôÏeme di<strong>sk</strong>utovaÈ o formách a spôsoboch hºadania cesty budúceho rozvoja, ale nie o úpadku<br />
ná‰ho agropotravinár<strong>sk</strong>eho komplexu“ – povedal Milan SEMANâÍK, ktor˘ v marci 2008 prijal<br />
funkciu predsedu Sloven<strong>sk</strong>ej poºnohospodár<strong>sk</strong>ej a potravinár<strong>sk</strong>ej komory. V nasledujúcom<br />
rozhovore priná‰ame jeho ìal‰ie názory. Pripravila redaktorka Anna Komová.<br />
Samov˘voj v agrosektore je neprijateºn˘<br />
DokáÏe na‰e agropotravinárstvo primerane<br />
reagovaÈ na globalizáciu svetového trhu<br />
Som presvedãen˘, Ïe áno, hoci to nebude<br />
jednoduch˘ proces. Poºnohospodári sa uÏ dnes<br />
na vlastnej koÏi presviedãajú, akí silní sú ich obchodní<br />
partneri, ktor˘ch koncentrácia neustále<br />
rastie. Vidíme to v spracovateº<strong>sk</strong>om priemysle<br />
a e‰te viac vo sfére predaja finálnej potravinár<strong>sk</strong>ej<br />
produkcie, kde obchodné reÈazce zí<strong>sk</strong>ali natoºko<br />
dominantné postavenie, Ïe môÏu dodávateºom<br />
jednostranne vnucovaÈ svoju vôºu. Tento<br />
problém sme sa snaÏili rie‰iÈ legislatívnou<br />
cestou a veríme, Ïe zákon o neprimeran˘ch<br />
podmienkach v obchodn˘ch vzÈahoch, ktor˘<br />
uÏ parlament schválil a úãinnosÈ nadobudne od<br />
budúceho roka, pomôÏe odstrániÈ aspoÀ najhrub‰ie<br />
formy zneuÏívania ekonomickej sily<br />
veºk˘ch obchodn˘ch systémov. Pokiaº ide o<br />
samotné poºnohospodárstvo, aj v Àom dochádza<br />
postupne ku koncentrácii, hoci napohºad to<br />
moÏno tak celkom nevyzerá. Prvov˘robné podnikateº<strong>sk</strong>é<br />
subjekty sa v‰ak snaÏia upevÀovaÈ<br />
svoju pozíciu na trhu a urãite by sa im to darilo<br />
lep‰ie a r˘chlej‰ie, keby nedoplácali predov‰etk˘m<br />
na slab‰iu kapitálovú vybavenosÈ, súvisiacu<br />
s historick˘m v˘vojom na‰ej agrárnej<br />
politiky. Tá sa v etape sociálno-ekonomickej<br />
transformácie Sloven<strong>sk</strong>a – a e‰te predt˘m aj<br />
âe<strong>sk</strong>o-Sloven<strong>sk</strong>a – dosÈ ãasto nekoncepãne menila<br />
podºa toho, aké politické subjekty vytvárali<br />
jednotlivé vládne koalície. V súãasnosti pripisujeme<br />
znaãn˘ v˘znam zakladaniu odbytov˘ch<br />
zdruÏení poºnohospodár<strong>sk</strong>ych v˘robcov,<br />
ktoré môÏu zlep‰iÈ ich vyjednávaciu pozíciu<br />
na trhu. V˘hodou tejto formy koncentrácie je,<br />
Ïe podniky odovzdávajú odbytovému zdruÏeniu<br />
iba dohodnutú ãasÈ kompetencií a naìalej zostávajú<br />
de facto i de jure samostatn˘mi subjektmi<br />
s vlastnou podnikateº<strong>sk</strong>ou i manaÏér<strong>sk</strong>ou stratégiou.<br />
Pri klasick˘ch fúziách sa tento prvok vytráca,<br />
pretoÏe rozhodovacie právomoci zí<strong>sk</strong>avajú<br />
noví vlastníci, vedenia koncernov˘ch ãi holdingov˘ch<br />
spoloãností a podobne.<br />
Aké podmienky majú dnes sloven<strong>sk</strong>í poºnohospodári<br />
v porovnaní s ostatn˘mi ãlen<strong>sk</strong>˘mi<br />
krajinami EÚ<br />
Podobne ako ich kolegovia v ostatn˘ch nov˘ch<br />
ãlen<strong>sk</strong>˘ch krajinách (s v˘nimkou Slovin<strong>sk</strong>a)<br />
sa musia vysporiadaÈ iba s postupn˘m vyrovnávaním<br />
v˘‰ky priamych podpôr s tradiãn˘mi<br />
ãlenmi EÚ. Tento handicap pociÈujeme o to<br />
v˘raznej‰ie, Ïe v predvstupovom období i v prv˘ch<br />
rokoch po vstupe do Spoloãenstva sme sa<br />
trápili s nedostatoãn˘m kapitálov˘m a finanãn˘m<br />
zázemím, ão sme doteraz úplne neprekonali.<br />
Hoci práve preto by na‰e podpory nemali<br />
byÈ niωie, prístupové rokovania nemali len ekonomick˘,<br />
ale aj politick˘ charakter, ktor˘ sa<br />
napokon ukázal ako rozhodujúci. Nedávno sa<br />
niektorí rezortní ministri z nov˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov<br />
pokúsili ur˘chliÈ vyrovnanie priamych platieb<br />
v celej EÚ, av‰ak na ich iniciatívu Európ<strong>sk</strong>a<br />
komisia zareagovala jednoznaãne odmietavo,<br />
odvolávajúc sa na prístupové zmluvy a ich<br />
podmienky. Sloven<strong>sk</strong>˘m poºnohospodárom navy‰e<br />
vláda v prv˘ch troch rokoch ãlenstva v EÚ<br />
nevyplácala ani moÏn˘ 30-percentn˘ národn˘<br />
doplatok, ão ich z hºadi<strong>sk</strong>a konkurenãnej schopnosti<br />
znev˘hodnilo aj vo vzÈahu k susedn˘m ‰tátom<br />
Visegrád<strong>sk</strong>ej ‰tvorky. Zmenilo sa to aÏ vlani<br />
a v tomto roku, keì sa agrárna a vidiecka politika<br />
koneãne stala jednou z priorít ‰tátnej hospodár<strong>sk</strong>ej<br />
politiky. Predchádzajúce dlhodobé<br />
finanãné „nedokrvenie“ agrárneho sektora v‰ak<br />
pribrzdilo úroveÀ investovania, spôsobilo odliv<br />
kvalifikovanej pracovnej sily a priam dramaticky<br />
zredukovalo záujem mlad˘ch ºudí o prácu v<br />
poºnohospodárstve. Tieto javy sú síce badateºné<br />
aj v in˘ch ‰tátoch EÚ, no u nás zaãali pôsobiÈ<br />
veºmi koncentrovane a plo‰ne. O to zloÏitej-<br />
‰ie bude ich prekonávanie.<br />
Máme tomu rozumieÈ tak, Ïe na‰i prvov˘robcovia<br />
nie sú spokojní s priamymi podporami<br />
a úroveÀ ich konkurenãnej schopnosti v porovnaní<br />
s in˘mi krajinami stagnuje, ãi dokonca<br />
klesá<br />
NemôÏeme sa zmieriÈ s di<strong>sk</strong>rimináciou v<br />
priamych podporách, o ktorej som uÏ hovoril a<br />
ktorá sa má s nami ÈahaÈ v podstate poãas celého<br />
tohto rozpoãtového obdobia EÚ, teda v rokoch<br />
2007 – 2013. Plná v˘‰ka priamych platieb<br />
sa má síce dosiahnuÈ <strong>sk</strong>ôr, ale kaÏdoroãne budeme<br />
odkázaní na to, pre ak˘ národn˘ doplatok<br />
sa pri zostavovaní ‰tátneho rozpoãtu rozhodne<br />
vláda a Národná rada SR. Západoeuróp<strong>sk</strong>i farmári<br />
takéto ÈaÏkosti maÈ nebudú, pretoÏe ich<br />
priame podpory budú v plnom rozsahu hradené<br />
zo spoloãného rozpoãtu EÚ. âo sa t˘ka na-<br />
‰ej konkurenãnej schopnosti, v rozhodujúcej<br />
miere súvisí s celkov˘m podnikateº<strong>sk</strong>˘m prostredím.<br />
Ak sme na spoloãnom trhu konfrontovaní<br />
s viac podporovan˘mi a lep‰ie kapitálovo<br />
zabezpeãen˘mi konkurentmi, nemôÏe sa nám<br />
ºahko d˘chaÈ. UÏ pred vstupom do EÚ sme<br />
tvrdili, Ïe sa nebojíme konkurencie, ale nerovnak˘ch<br />
podnikateº<strong>sk</strong>˘ch podmienok. A dnes sa<br />
potvrdzuje, Ïe sme sa nem˘lili. Na‰i roºníci nie<br />
sú hor‰í ako farmári kdekoºvek inde, ale rozdiely<br />
v zdrojovom zabezpeãení im komplikujú Ïivot.<br />
Prirovnal by som to k dostihom, kde b˘vajú<br />
niektoré kone znev˘hodnené vy‰‰ou záÈa-<br />
Ïou. SkutoãnosÈ, Ïe napriek dlhodobému znev˘hodneniu<br />
nበagrárny sektor neklesol pod hladinu,<br />
ba naopak, dokázal absorbovaÈ aj viaceré<br />
rozvojové impulzy, svedãí o jeho veºkej vnútornej<br />
sile. Úctu a obdiv si zaslúÏia v‰etci, ktorí sa<br />
ho snaÏia rozvíjaÈ a pozdvihovaÈ na modernej-<br />
‰iu úroveÀ. DôleÏitá v‰ak bude v˘vojová a generaãná<br />
kontinuita, ktorá sa nám pre neºahké<br />
podmienky a nezriedka aj spoloãen<strong>sk</strong>é nedocenenie<br />
poºnohospodárstva zaãína pomaly narú-<br />
‰aÈ. Tu vidím jedno z najväã‰ích rizík, ohrozujúcich<br />
domácu prvov˘robu.<br />
âo spôsobuje rozdielnosÈ úrodov˘ch koeficientov<br />
jednotliv˘ch ‰tátov EÚ a od ãoho závisia<br />
Ak˘ koeficient má Sloven<strong>sk</strong>o<br />
Európ<strong>sk</strong>a komisia pri ich v˘poãte vychádzala<br />
zo ‰tatisticky vykazovan˘ch priemern˘ch<br />
hektárov˘ch úrod ãlen<strong>sk</strong>˘ch krajín v referenãnom<br />
období. To na‰e bolo veºmi nepriaznivé,<br />
pretoÏe i‰lo o tie roky pred vstupom Sloven<strong>sk</strong>a<br />
do EÚ, keì sme z rôznych dôvodov – napríklad<br />
nepriazniv˘ch poveternostn˘ch vplyvov,<br />
ale aj v dôsledku spomínaného nedostatku zdrojov<br />
na primerané vklady do pôdy – dosahovali<br />
slab‰iu produkciu rastlinn˘ch komodít ako v minulosti.<br />
Usilovali sme sa síce presadiÈ zmenu referenãného<br />
obdobia, ale Brusel s Àou nesúhlasil,<br />
hoci predvstupové roky objektívne neodzrkadºovali<br />
úrodov˘ potenciál ná‰ho agrárneho<br />
sektora. A tak pre Sloven<strong>sk</strong>o napokon vy‰iel<br />
koeficient 4,06 tony z hektára ako priemer z dosiahnut˘ch<br />
úrod v referenãnom období, priãom<br />
âe<strong>sk</strong>á republika ho má vy‰‰í asi o 5 percent a<br />
Maìar<strong>sk</strong>o aÏ takmer o 16 percent. ZdôrazÀujem,<br />
Ïe to nesúvisí len s objektívnymi rozdielmi v prírodn˘ch<br />
podmienkach a ‰truktúre pôdneho fondu,<br />
ale aj s nerovnak˘m finanãn˘m zabezpeãením,<br />
keì nበ‰tát pred vstupom do EÚ podporoval<br />
poºnohospodárstvo menej ako jeho susedia.<br />
Ak˘ je v˘poãet priamych platieb a v ktorom<br />
roku má prísÈ k ich vyrovnaniu v celej EÚ<br />
V˘‰ka sumy alokovanej na priame platby na<br />
plochu sa vypoãítala ako súãin národného úro-<br />
35
SLOVENSKÁ POªNOHOSPODÁRSKA A POTRAVINÁRSKA KOMORA<br />
dového koeficientu – v na‰om prípade spomínan˘ch<br />
4,06 – ãiastky 63 eur a rozsahu vynegociovanej<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>y vyuÏívanej plochy<br />
v hektároch. V prvom roku ná‰ho ãlenstva<br />
v EÚ sme v‰ak zo spoloãného rozpoãtu dostali<br />
len 25 % a ìal‰ích 30 % mohol pridaÈ ‰tát v<br />
rámci národného doplatku, ão v‰ak – na rozdiel<br />
od na‰ich susedov – v plnom rozsahu nevyuÏil.<br />
Postupne sa bude príspevok EÚ zvy‰ovaÈ s t˘m,<br />
Ïe 100-percentnú úroveÀ dosiahne aÏ v roku<br />
2013. V˘‰ka národného doplatku v nov˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch<br />
‰tátoch závisí od moÏností a rozhodnutia<br />
jednotliv˘ch vlád a parlamentov, takÏe sa<br />
môÏe teoreticky kaÏd˘ rok meniÈ, ão sa na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
v prv˘ch troch rokoch po integrácii do<br />
EÚ naozaj aj stalo. V Ïiadnom prípade v‰ak nemôÏe<br />
prekroãiÈ spomínan˘ch 30 % celkovej<br />
sumy priamych platieb s t˘m, Ïe od roku 2011<br />
by mala postupne klesaÈ, keìÏe vtedy Brusel zabezpeãí<br />
80 % nároku, aÏ do roku 2013, keì by<br />
priame platby v SR malo v plnom rozsahu hradiÈ<br />
spoloãenstvo a ‰tátny rozpoãet by uÏ na ne<br />
nemal doplácaÈ niã. V západnej Európe si v‰ak<br />
uÏ teraz nemusia robiÈ ÈaÏkú hlavu z národného<br />
doplatku, keìÏe cel˘ objem priamych platieb<br />
dostávajú zo spoloãného rozpoãtu EÚ. Okrem<br />
toho samotn˘ v˘poãet ich v˘‰ky povaÏujeme za<br />
di<strong>sk</strong>riminaãn˘, pretoÏe dosahované priemerné<br />
hektárové úrody sa neustále menia, ale úrodov˘<br />
koeficient, na základe ktorého sa vypoãítal<br />
celkov˘ objem zdrojov, zostal „zabetónovan˘“<br />
na v˘sledkoch referenãného obdobia, ktoré<br />
bude z roka na rok ãoraz vzdialenej‰ou históriou.<br />
V praxi to znamená, Ïe Sloven<strong>sk</strong>o bude vo<br />
v˘‰ke priamych podpôr na hektár pôdy vo finanãnom<br />
vyjadrení zaostávaÈ za âe<strong>sk</strong>ou republikou,<br />
Maìar<strong>sk</strong>om i mnoh˘mi ìal‰ími ãlen<strong>sk</strong>˘mi<br />
krajinami EÚ aj vtedy, keì ich bude dostávaÈ<br />
na 100-percentnej úrovni. Sme presvedãení,<br />
Ïe tento princíp by sa mal zmeniÈ a nemal by<br />
natrvalo ovplyvÀovaÈ priame podpory v rámci<br />
spoloãnej poºnohospodár<strong>sk</strong>ej politiky EÚ.<br />
Dotaãná politika by sa mala uÏ ão<strong>sk</strong>oro zmeniÈ,<br />
keì by sa podpory nemali vyplácaÈ na<br />
hektár plochy, ale na farmu. âo to znamená<br />
pre poºnohospodárov a ako sa tento systém<br />
dotkne Sloven<strong>sk</strong>a<br />
Táto zmena sa Sloven<strong>sk</strong>a nedotkne, pretoÏe<br />
EÚ umoÏnila krajinám, ktoré na základe zmluvy<br />
o pristúpení zaãali uÏ v roku 2004 uplatÀovaÈ<br />
tzv. systém jednotnej platby na plochu<br />
(SAPS), aby predæÏili jeho aplikáciu aÏ do roku<br />
2013. My to vítame, pretoÏe ÈaÏko sme si po<br />
vstupe do EÚ zvykali na nov˘ podporn˘ systém<br />
a nepovaÏovali by sme za správne meniÈ ho v<br />
ãase, keì sme si ho uÏ osvojili. Spoloãenstvo vo<br />
v‰eobecnosti presadzuje oddelenie priamych<br />
podpôr od produkcie, zníÏenie ich celkového<br />
objemu a zv˘‰enie podielu prostriedkov pre<br />
rozvoj vidieka a agroenvironmentálne systémy.<br />
Oãakáva, Ïe to bude maÈ pozitívny vplyv<br />
na trh s poºnohospodár<strong>sk</strong>ymi komoditami, keìÏe<br />
finanãné prostriedky nebudú smerovaÈ do<br />
nepredajn˘ch zásob v˘robkov. Oddelenie podpôr<br />
od produkcie má podºa Európ<strong>sk</strong>ej komisie<br />
prispôsobiÈ agrárnu v˘robu reálne existujúcim<br />
potrebám, priãom by sa zároveÀ mal dosiahnuÈ<br />
pozitívny efekt na celkov˘ príjem farmárov a<br />
posilnenie ich trhovej orientácie. Podºa názoru<br />
sloven<strong>sk</strong>ej agropotravinár<strong>sk</strong>ej samosprávy sa<br />
v‰ak tieto ciele môÏu naplniÈ aÏ vtedy, keì spoloãná<br />
poºnohospodár<strong>sk</strong>a politika EÚ nebude<br />
dvojr˘chlostná, teda s tak˘mi rozdielmi vo vzÈahu<br />
k star˘m a nov˘m ãlenom, aké obsahuje v súãasnosti.<br />
Ak˘ je vlastne zmysel prechodu platby na<br />
farmu, bol by azda pre niekoho v˘hodnej‰í<br />
viac a pre iného menej<br />
Súvisí to so spomínan˘m oddelením priamych<br />
platieb od poºnohospodár<strong>sk</strong>ej produkcie<br />
a snahou o dosiahnutie väã‰ej trhovej orientácie<br />
farmárov. Jednoducho povedané, priame<br />
podpory by sa od istého ãasu mali zaãaÈ vyplácaÈ<br />
na jednotlivé podnikateº<strong>sk</strong>é subjekty bez<br />
ohºadu na to, akú produkciu budú zabezpeãovaÈ.<br />
Za základ sa má vziaÈ priemerná v˘‰ka podpôr<br />
v referenãnom období, ktorú roºník dostane s<br />
t˘m, Ïe on sám sa rozhodne, ão bude pestovaÈ,<br />
prípadne na akú Ïivoãí‰nu v˘robu a v akom rozsahu<br />
sa zameria. Zástancovia tohto systému poãítajú,<br />
Ïe prvov˘robcovia sa budú venovaÈ tomu,<br />
ão dokáÏu efektívne speÀaÏiÈ a o ão bude na trhu<br />
záujem. Opakujem v‰ak, Ïe Sloven<strong>sk</strong>a sa táto<br />
zmena minimálne do roku 2013 nebude t˘kaÈ.<br />
âo sa udeje potom, o tom je momentálne predãasné<br />
hovoriÈ, pretoÏe Ïiadne definitívne rozhodnutia<br />
e‰te neuzreli svetlo sveta.<br />
DokáÏu jednotlivé poºnohospodár<strong>sk</strong>e podniky<br />
tvoriÈ vlastné finanãné zdroje<br />
IsteÏe, aj keì pri ich tvorbe existuje medzi<br />
nimi znaãná diferenciácia. UÏ teraz sa vyprofilovali<br />
subjekty, ktoré veºmi pruÏne reagujú na<br />
situáciu na trhu a diverzifikáciou svojich aktivít<br />
dokáÏu vhodne rozkladaÈ podnikateº<strong>sk</strong>é riziko.<br />
To má bezprostredn˘ vplyv aj na tvorbu<br />
vlastn˘ch finanãn˘ch zdrojov a mieru investovania,<br />
ktorá vytvára predpoklady pre ich ìal‰ie<br />
napredovanie. Aj v poºnohospodárstve je totiÏ<br />
progresívny rozvoj podmienen˘ nov˘mi investíciami,<br />
bez ktor˘ch sa nedajú dosahovaÈ dlhodobej‰ie<br />
úspechy. Na rozdiel od in˘ch ekonomick˘ch<br />
odvetví v‰ak biologick˘ charakter agrárnej<br />
v˘roby vytvára mnoÏstvo ‰pecifík a rizikov˘ch<br />
prvkov. A práve manaÏment t˘chto rizík<br />
vystupuje v ostatnom ãase ãoraz viac do popredia<br />
– okrem iného aj v súvislosti s klimatick˘mi<br />
zmenami, na ktoré musí reagovaÈ poºnohospodár<strong>sk</strong>a<br />
veda i prax. Od zvládnutia tejto<br />
kºúãovej úlohy bude celkom urãite v nemalej<br />
miere závisieÈ i budúca tvorba vlastn˘ch finanãn˘ch<br />
zdrojov v podnikoch poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
prvov˘roby.<br />
Je moÏné, aby sa úplne zru‰ili agrárne podpory<br />
Aké by to mohlo maÈ následky<br />
Teoreticky to, samozrejme, moÏné je, ale v<br />
praxi by ru‰enie agrárnych podpôr bolo oveºa<br />
zloÏitej‰ie. Predov‰etk˘m preto, Ïe by muselo<br />
prísÈ k ich plo‰nej likvidácii na celom svete, ão<br />
sa pri rôznorodosti agrárnych politík v jednotliv˘ch<br />
‰tátoch a politicko-ekonomick˘ch zo<strong>sk</strong>upeniach<br />
zdá málo pravdepodobné. Cieºom podpôr<br />
zvyãajne b˘va vyrovnávanie rozdielov v<br />
podnikateº<strong>sk</strong>om prostredí, stabilizácia farmár<strong>sk</strong>ych<br />
príjmov, udrÏanie vidieckeho osídlenia a<br />
zachovanie primeranej ‰truktúry poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
produkcie. V‰etko toto by po úplnom zru-<br />
‰ení podpornej politiky bolo ohrozené a naru-<br />
‰ené. Agrárna v˘roba by sa rozvíjala iba v najúrodnej‰ích<br />
regiónoch, pretoÏe tam by priná-<br />
‰ala najlep‰ie ekonomické efekty. V trhovej ponuke<br />
by sa objavili iba komodity s primeran˘mi<br />
cenami, pretoÏe v˘roba ostatn˘ch by sa z<br />
ekonomick˘ch dôvodov zastavila. Vidiecke sídla<br />
v niektor˘ch menej produkãn˘ch regiónoch<br />
a mikroregiónoch by osireli, e‰te viac by poklesla<br />
agrárna zamestnanosÈ. VáÏnym dôsledkom by<br />
bol e‰te väã‰í tlak na ceny potravín, do ktor˘ch<br />
by sa nevyhnutne museli premietnuÈ ‰krty v<br />
podporách. Samov˘voj v agrosektore by bol<br />
váÏnym ohrozením potravinovej bezpeãnosti, o<br />
ktorej sa v súvislosti s aktuálnou krízou na svetovom<br />
trhu s potravinami zaãína ãoraz viac hovoriÈ<br />
ako o strategickom fenoméne 21. storoãia.<br />
V poºnohospodárstve, ako sa zdá, vládne tzv.<br />
„sila závislosti“, keì sa zv˘‰ené ceny obilia<br />
odrazia na zv˘‰ení cien k⁄mnych zmesí a to<br />
celé zasa vpl˘va na v˘‰ku cien potravín. S<br />
ak˘m v˘vojom poãítate v tomto roku<br />
Existuje viacero prognóz, ale nikto nemôÏe<br />
jednoznaãne povedaÈ, ktorá je tá pravá. Vo v‰eobecnosti<br />
sa u nás, v okolit˘ch krajinách i v celej<br />
Európ<strong>sk</strong>ej únii poãíta s vy‰‰ími úrodami<br />
obilia a repky ako pred rokom, ão to v‰ak urobí<br />
s ich cenami, to ukáÏe aÏ v˘voj ponuky a dopytu<br />
na svetovom trhu. My predpokladáme, Ïe<br />
k takému dramatickému cenovému pohybu ako<br />
vlani tentoraz nedôjde. Z na‰ich anal˘z vypl˘va,<br />
Ïe v celoroãn˘ch bilanciách by ceny potravín<br />
mohli vzrásÈ o 8 – 13 percent, ão by nemalo<br />
ohroziÈ plnenie inflaãného kritéria v súvislosti<br />
so vstupom SR do eurozóny. V druhom polroku<br />
by mohli viac stúpaÈ ceny Ïivoãí‰nych komodít,<br />
najmä bravãového mäsa, pretoÏe chovatelia<br />
kvôli predchádzajúcim stratám z predaja jatoãn˘ch<br />
o‰ípan˘ch v˘razne zredukovali ich poãty.<br />
AÏ reálny v˘voj v‰ak ukáÏe, ktoré z t˘chto<br />
predpokladov vyjdú a ktoré nie.<br />
âo by podºa vás pomohlo pri zlep‰ení postavenia<br />
agrosektora na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
Predov‰etk˘m zv˘‰enie jeho spoloãen<strong>sk</strong>ej<br />
prestíÏe na národnej úrovni a vyrovnanie podnikateº<strong>sk</strong>˘ch<br />
podmienok v rámci spoloãnej poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
politiky EÚ. Poºnohospodárstvo<br />
naìalej zostáva mimoriadne dôleÏitou vidieckou<br />
ekonomickou aktivitou a okrem v˘robn˘ch<br />
prínosov sa vyznaãuje aj nemal˘mi<br />
nev˘robn˘mi benefitmi, súvisiacimi najmä s<br />
udrÏiavaním kultúrneho charakteru krajiny, tvorbou<br />
a ochranou Ïivotného prostredia i v‰eliãím<br />
in˘m.<br />
Aké sú najbliωie zámery SPPK, ãomu sa<br />
treba venovaÈ v obchodnej politike<br />
Na‰a komora – podobne ako aj iné samosprávne<br />
organizácie – nemôÏe priamo vstupovaÈ<br />
do obchodnej politiky svojich ãlenov a nemieni<br />
to robiÈ ani v budúcnosti. Na‰im prvorad˘m<br />
zámerom je podieºaÈ sa na tvorbe a realizácii<br />
rozvojovej hospodár<strong>sk</strong>ej a agrárnej politiky,<br />
z ktorej by profitovali nielen podnikatelia<br />
v poºnohospodárstve a potravinárstve, ale v koneãnom<br />
dôsledku v‰etci obyvatelia Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republiky. Domáci agrosektor bude musieÈ v najbliωej<br />
budúcnosti reagovaÈ na dôsledky klimatick˘ch<br />
zmien, ão povaÏujeme v rastlinnej v˘robe<br />
za jednu z rozhodujúcich úloh. Îivoãí‰na<br />
produkcia sa musí po predchádzajúcich otrasoch<br />
stabilizovaÈ a postupne absorbovaÈ nové rozvojové<br />
impulzy. Zmeny budú nevyhnutné aj v samotnej<br />
organizácii poºnohospodár<strong>sk</strong>ej prvov˘roby,<br />
predov‰etk˘m z hºadi<strong>sk</strong>a jej reálnej koncentrácie.<br />
Neznamená to v‰ak, Ïe men‰ie podnikateº<strong>sk</strong>é<br />
subjekty musia zaniknúÈ, resp. stratiÈ<br />
autonómnosÈ. Svoje trhové pozície môÏu posilÀovaÈ<br />
rôznymi formami, napríklad aj ãlenstvom<br />
vo v˘robno-odbytov˘ch zdruÏeniach.<br />
36
S L O V E N S K ¯ P R I E M Y S E L<br />
PovaÏ<strong>sk</strong>á cementáreÀ, a. s., Ladce sa ako prvá cementáreÀ aktívne postavila k zamedzeniu ‰írenia BSE<br />
a in˘ch infekãn˘ch chorôb v Sloven<strong>sk</strong>ej republike. Jej cementáren<strong>sk</strong>á rotaãná pec zabezpeãuje bezpeãnú<br />
bezodpadovú a hospodárnu likvidáciu rizikov˘ch materiálov Ïivoãí‰neho pôvodu z kafilérií. V ãom<br />
spoãívajú hlavné celospoloãen<strong>sk</strong>é prínosy revoluãnej ekotechnológie, vyvinutej v PovaÏ<strong>sk</strong>ej cementárni, a. s.,<br />
Ladce, ktorá je prevenciou proti potenciálnemu riziku nákazy a je patentovaná aj v zahraniãí, sme sa op˘tali<br />
Ing. Antona BARCÍKA, generálneho riaditeºa spoloãnosti.<br />
V˘nimoãná environmentálna<br />
sluÏba cementárne v Ladcoch<br />
Je známe, Ïe na Sloven<strong>sk</strong>u rovnakú environmentálnu<br />
sluÏbu iná cementáreÀ nepo<strong>sk</strong>ytuje.<br />
V ãom sú hlavné prednosti tejto<br />
environmentálnej ãinnosti, ktorá zamedzuje<br />
‰íreniu BSE a in˘ch infekãn˘ch chorôb<br />
Likvidáciou mäsovokostn˘ch múãok in˘mi<br />
technológiami, napríklad v podmienkach<br />
beÏn˘ch spaºovní, hrozí nebezpeãenstvo nedokonalého<br />
spálenia, sprevádzané vznikom<br />
toxick˘ch spalín, ktoré môÏu byÈ veºkou zá-<br />
ÈaÏou pre Ïivotné prostredie.<br />
Spoluspaºovanie mäsovokostnej múãky v<br />
cementáren<strong>sk</strong>ej rotaãnej peci sú zabezpeãené<br />
znaãné úspory primárneho paliva (aÏ 20 –<br />
30 %), priãom popol zo spoluspaºovania je<br />
viazan˘ do cementáren<strong>sk</strong>ého slinku, ãím dochádza<br />
nielen k t˘mto energetick˘m efektom,<br />
ale aj k jeho materiálnemu zhodnocovaniu do<br />
zv˘‰enia v˘roby slinku.<br />
aktivity v investiãnej a prevádzkovej oblasti,<br />
ktoré v celospoloãen<strong>sk</strong>om záujme realizuje<br />
na‰a spoloãnosÈ. Nárast likvidovan˘ch odpadov<br />
zvy‰uje súãasne záÈaÏ na technické<br />
zariadenia, resp. finanãn˘ rozsah preventívnej,<br />
príp. následnej údrÏby, ktoré na‰a spoloãnosÈ<br />
prevádzkuje.<br />
Ako nová technológia ovplyvÀuje program<br />
Európ<strong>sk</strong>ej únie, zameran˘ na zniÏovanie<br />
<strong>sk</strong>leníkov˘ch plynov<br />
V˘znamná technologická inovácia prispieva<br />
‰etrením u‰ºachtil˘ch palív aj k zniÏovaniu<br />
emisií CO 2 . Ekotechnológia zniÏuje merné<br />
emisie na vyrobenú tonu cementu, ão<br />
vzhºadom na pomerne vysokú cenu CO 2 na<br />
trhu priná‰a pre PovaÏ<strong>sk</strong>ú cementáreÀ, a. s.<br />
Ladce aj v˘znamn˘ ekonomick˘ efekt. T˘m<br />
sú zhodnocované mimoriadne a jedineãné<br />
V ãom je vami vyvinutá a vyuÏívaná technológia<br />
v˘nimoãná a aká je jej hlavná<br />
prednosÈ<br />
Dokonalá, hygienická, bezodpadová vysokoteplotná<br />
de‰trukcia rizikov˘ch organick˘ch<br />
substrátov Ïivoãí‰neho pôvodu, mäsovokostnej<br />
múãky z kostí a vnútorností mäsovospracovateº<strong>sk</strong>ého<br />
priemyslu z uhynut˘ch<br />
zvierat, je zabezpeãovaná bez kvalitatívnych<br />
obmedzení, keìÏe prednosÈou na‰ej technológie<br />
je vyrie‰enie, resp. zníÏenie negatívneho<br />
vplyvu fosforu na kvalitu vyrábanej produkcie.<br />
Aj z tohto dôvodu v˘nimoãnú environmentálnu<br />
sluÏbu PovaÏ<strong>sk</strong>ej cementárne,<br />
a. s., Ladce vyuÏíva aj zahraniãie.<br />
Ak˘ mala ohlas táto ‰piãková technológia<br />
v sloven<strong>sk</strong>ej verejnosti<br />
Vyvinutá technológia bola viacnásobne<br />
ocenená na viacer˘ch úrovniach, naposledy<br />
v júni tohto roku Zlatou medailou a certifikátom<br />
Slovak Gold.<br />
37
M I N I S T E R S T V O H O S P O D Á R S T V A<br />
S R<br />
Klimatické zmeny predstavujú jednu z najváÏnej‰ích globálnych hrozieb, ktorá môÏe maÈ za následky nielen<br />
nezvratné po‰kodenie Ïivotného prostredia, ale taktieÏ nedozerné hospodár<strong>sk</strong>e a sociálne dôsledky. Praktické<br />
rie‰enie problémov spojen˘ch so zmenou klímy a adaptáciou na jej nepriaznivé dôsledky uÏ zìaleka nie je len<br />
environmentálny, ale najmä ekonomick˘ a technologick˘ problém. Európ<strong>sk</strong>a únia je dlhodobo lídrom v boji proti<br />
klimatick˘m zmenám. Usiluje sa byÈ obhajcom prechodu svetovej ekonomiky na nízkouhlíkové hospodárstvo,<br />
ktoré je postavené aj na vyuÏívaní obnoviteºn˘ch zdrojov energie (OZE). Garantuje tak väã‰iu odolnosÈ,<br />
nezávislosÈ a sebestaãnosÈ ekonomík a zároveÀ vytvára nové pracovné príleÏitosti a odvetvia s veºkou pridanou<br />
hodnotou. K tejto mimoriadne dôleÏitej téme priná‰ame ãlánok Ing. Juraja NOVÁKA, hlavného ‰tátneho radcu<br />
energetickej a surovinovej politiky Ministerstva hospodárstva SR.<br />
Návrh smernice o podpore<br />
vyuÏívania energie<br />
z obnoviteºn˘ch zdrojov<br />
STRUâNÁ CHARAKTERISTIKA<br />
KLIMATICKO-ENERGETICKÉHO<br />
BALÍâKA<br />
Z pohºadu EÚ bol prelomov˘m rok 2007,<br />
keì na zasadnutí Európ<strong>sk</strong>ej rady v marci<br />
2007 boli odsúhlasené hlavné ciele t˘kajúce<br />
sa klímy a energetiky:<br />
• zníÏenie emisií <strong>sk</strong>leníkov˘ch plynov do<br />
roku 2020 minimálne o 20 % v porovnaní<br />
s úrovÀou v roku 1990, v prípade ‰ir‰ej medzinárodnej<br />
dohody o zníÏení emisií prijme<br />
EÚ cieº na zníÏenie emisií o 30 %;<br />
• 20 % podiel OZE na koneãnej energetickej<br />
spotrebe v EÚ do roku 2020, vrátane 10 %<br />
podielu biopalív.<br />
Reakciou na vy‰‰ie uvedené globálne v˘zvy<br />
je tzv. klimaticko-energetick˘ balíãek,<br />
ktor˘ Európ<strong>sk</strong>a komisia (EK) predstavila 23.<br />
januára 2008. Integrovan˘ klimaticko-energetick˘<br />
balíãek je ambicióznym rie‰ením,<br />
ktor˘ bude v˘znamn˘m spôsobom predurãovaÈ<br />
hospodár<strong>sk</strong>y v˘voj ãlen<strong>sk</strong>˘ch krajín EÚ<br />
v nadchádzajúcich rokoch. Okrem zníÏenia<br />
emisií <strong>sk</strong>leníkov˘ch plynov nové pravidlá<br />
prispejú k zv˘‰eniu energetickej efektívnosti<br />
a najmä posilneniu energetickej bezpeãnosti<br />
ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov.<br />
Klimaticko-energetick˘ balíãek pozostáva<br />
z nov˘ch pravidiel pre po<strong>sk</strong>ytovanie ‰tátnej<br />
pomoci a ‰tyroch legislatívnych návrhov:<br />
1. smernica o podpore vyuÏívania energie z<br />
obnoviteºn˘ch zdrojov,<br />
2. smernica, ktorou sa mení a dopæÀa smernica<br />
2003/87/ES o obchodovaní s emisn˘mi<br />
kvótami <strong>sk</strong>leníkov˘ch plynov,<br />
3. rozhodnutie o úsilí ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov zní-<br />
ÏiÈ emisie <strong>sk</strong>leníkov˘ch plynov v sektoroch<br />
mimo schému obchodovania s emisn˘mi<br />
kvótami,<br />
4. smernica o geologickom ukladaní a <strong>sk</strong>ladovaní<br />
oxidu uhliãitého.<br />
Pri stanovení individuálnych cieºov sa EK<br />
snaÏila uplatniÈ kºúãové princípy, ako je ekonomická<br />
efektívnosÈ, transparentnosÈ, spravodlivosÈ,<br />
solidarita a záväznosÈ plnenia prijat˘ch<br />
cieºov. DôleÏit˘m prvkom pre koneãnú<br />
podobu legislatívnych návrhov bol aj integrovan˘<br />
prístup k rie‰eniu problematiky<br />
zniÏovania emisií <strong>sk</strong>leníkov˘ch plynov a podpory<br />
obnoviteºn˘ch zdrojov energie, keìÏe<br />
tento môÏe efektívnym spôsobom minimalizovaÈ<br />
negatívne synergie opatrení, ku ktor˘m<br />
by pri nekoordinovanom plnení cieºov mohlo<br />
dochádzaÈ.<br />
Dosiahnutie politickej dohody o konkrétnej<br />
podobe legislatívnych návrhov sa oãakáva<br />
do konca roka 2008 a ich definitívne<br />
schválenie sa predpokladá v prvom polroku<br />
2009.<br />
SMERNICA O PODPORE VYUÎÍVANIA<br />
ENERGIE Z OBNOVITEªN¯CH ZDROJOV<br />
Návrh smernice, ktor˘ pokr˘va celú oblasÈ<br />
vyuÏívania obnoviteºn˘ch zdrojov energie<br />
(v˘roba elektriny, vykurovanie a chladenie a<br />
doprava), je hlavn˘m nástrojom na dosiahnutie<br />
cieºa EÚ, ktor˘m je 20 % podiel obnovi-<br />
38
M I N I S T E R S T V O H O S P O D Á R S T V A<br />
S R<br />
teºn˘ch zdrojov energie na koneãnej spotrebe.<br />
Návrh smernice upravuje nasledujúce oblasti:<br />
• stanovenie národn˘ch cieºov pre podiel<br />
OZE do roku 2020,<br />
• vydávanie a obchodovanie so zárukami pôvodu,<br />
• kritériá udrÏateºnosti pre biopalivá,<br />
• ustanovenia t˘kajúce sa prístupu do siete a<br />
administratívne procedúry.<br />
STANOVENIE NÁRODN¯CH CIEªOV<br />
Jedn˘m zo základn˘ch rozdielov návrhu<br />
tejto smernice oproti v súãasnosti platnej<br />
smernici ã. 2001/77/ES o podpore elektrickej<br />
energie vyrábanej z OZE na vnútornom trhu<br />
s elektrickou energiou, je v záväznosti cieºov.<br />
K˘m platná smernica stanovila indikatívne<br />
ciele, ku ktor˘m sa ãlen<strong>sk</strong>é krajiny musia priblíÏiÈ,<br />
ale ich nesplnenie nie je postihnuteºné,<br />
v prípade nového návrhu smernice ide o záväzné<br />
ciele. Tieto boli navrhnuté individuálne<br />
ako národné ciele pre kaÏd˘ ãlen<strong>sk</strong>˘ ‰tát a<br />
sú právne vymoÏiteºné. Cieº dosiahnuÈ 10%<br />
podiel OZE na celkovej spotrebe benzínu a nafty<br />
v doprave do roku 2020 bol stanoven˘ ako<br />
záväzn˘ pre v‰etky ãlen<strong>sk</strong>é krajiny.<br />
Vychádzajúc zo stanoveného cieºa má EÚ<br />
ako celok zv˘‰iÈ podiel OZE zo súãasn˘ch 8,5<br />
% na 20 % do roku 2020. Vzhºadom na rozdielnu<br />
úroveÀ vyuÏívania OZE v súãasnosti,<br />
rozdielne podmienky a moÏnosti investícií<br />
ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov, EK navrhla metodológiu,<br />
podºa ktorej:<br />
• kaÏd˘ ‰tát rovnako prispeje k naplneniu<br />
cieºa do úrovne 50 %, t. j. kaÏdá krajina<br />
zv˘‰i podiel OZE o 5,75 %;<br />
• ìal‰ích 50 % zv˘‰enia bude urãen˘ch na základe<br />
potenciálu krajiny podºa úrovne HDP<br />
(krajiny s men‰ím HDP prispejú menej);<br />
• krajiny, ktoré uÏ v súãasnosti investovali do<br />
OZE, budú maÈ zníÏené ciele.<br />
Národn˘ cieº SR je na základe návrhu Európ<strong>sk</strong>ej<br />
komisie urãen˘ na 14 % v roku 2020,<br />
ão v podstate znamená, Ïe Sloven<strong>sk</strong>o má<br />
zv˘‰iÈ vyuÏívanie OZE v pomere ku koneãnej<br />
energetickej spotrebe zo súãasn˘ch 7 %<br />
na 14 %.<br />
VYDÁVANIE A OBCHODOVANIE<br />
SO ZÁRUKAMI PÔVODU<br />
V oblasti vydávania a obchodovania so<br />
zárukami pôvodu do‰lo k zmene oproti pôvodnému<br />
návrhu smernice, podºa ktorého záruky<br />
pôvodu plnili funkciu garancie pôvodu<br />
vyrobenej elektriny a tepla z OZE a zároveÀ<br />
boli nástrojom obchodu medzi podnikateº<strong>sk</strong>˘mi<br />
subjektmi resp. ãlen<strong>sk</strong>˘mi ‰tátmi EÚ. Na<br />
základe v˘hrad k pôvodnému návrhu prezentovali<br />
Nemecko, Veºká Británia a Poº<strong>sk</strong>o<br />
spoloãn˘ návrh, ktor˘ podporuje aj SR.<br />
Tento spoloãn˘ návrh sa t˘ka vydávania záruk<br />
pôvodu, ‰tatistického obchodu, spoloãn˘ch<br />
projektov a spoloãného dosahovania<br />
cieºa v OZE medzi zdruÏen˘mi krajinami.<br />
·tatistick˘ obchod je pritom povaÏovan˘ za<br />
flexibiln˘ nástroj, ktor˘ umoÏní v dlhodobom<br />
horizonte uzatváraÈ zmluvy o predaji energie<br />
z OZE z jedného ãlen<strong>sk</strong>ého ‰tátu inému tak,<br />
aby ‰tát, ktor˘ plní indikatívnu trajektóriu<br />
mohol predávaÈ túto energiu inému.<br />
KRITÉRIÁ UDRÎATEªNOSTI<br />
PRE BIOPALIVÁ<br />
Citlivou oblasÈou smernice sú kritériá<br />
udrÏateºnosti pre biopalivá. Biopalivá vyrábané<br />
z biomasy budú dominantne napæÀaÈ<br />
cieº 10 % OZE v doprave a ich mnoÏstvo<br />
bude závisieÈ od spotreby motorov˘ch palív.<br />
Na základe uvedeného bolo dôleÏité vytvoriÈ<br />
systém kritérií udrÏateºnosti pre biopalivá,<br />
priãom pri jeho vytváraní EK vzala do úvahy.<br />
• vplyv na potravinovú bezpeãnosÈ,<br />
• zníÏenie emisie <strong>sk</strong>leníkov˘ch plynov,<br />
• zmenu úãelu vyuÏívania pôdy a<br />
• biodiverzitu.<br />
Pri kritériách udrÏateºnosti pre biopalivá<br />
ostáva stále otvorenou otázka v˘‰ky úspory<br />
emisií <strong>sk</strong>leníkov˘ch plynov pre druh˘ krok.<br />
V prvom kroku bola úspora emisií <strong>sk</strong>leníkov˘ch<br />
plynov nastavená na 35%.<br />
Niektoré ãlen<strong>sk</strong>é krajiny poÏadujú pre druh˘<br />
krok automatické stanovenie hranice najne<strong>sk</strong>ôr<br />
od roku 2015 vo v˘‰ke viac ako 50%.<br />
Ostávajúce ãlen<strong>sk</strong>é krajiny, vrátane SR, súhlasia<br />
so súãasn˘m znením návrhu smernice,<br />
av‰ak poÏadujú tri roky pred termínom uplatnenia<br />
druhého kroku vypracovanie dopadovej<br />
‰túdie, ktorá urãí v˘‰ku úspor. SR prezentovala<br />
stanovi<strong>sk</strong>o, podºa ktorého referenãn˘m<br />
rokom pre druh˘ krok môÏe byÈ naj<strong>sk</strong>ôr<br />
rok 2018.<br />
S v˘‰kou úspor emisií <strong>sk</strong>leníkov˘ch plynov<br />
súvisí v˘roba biopalív II. generácie . Vzhºadom<br />
na budúci v˘voj by sa mala SR usilovaÈ<br />
o ão najvy‰‰í podiel biopalív II. generácie po<br />
roku 2015, aby naplnila kritéria udrÏateºnosti<br />
a súãasne dosiahla v˘znamné zníÏenie emisií<br />
v doprave. To si v‰ak vyÏaduje v˘<strong>sk</strong>um a<br />
v˘voj a partnerstvo pri v˘<strong>sk</strong>umn˘ch úlohách<br />
a demon‰traãn˘ch zariadeniach s ostatn˘mi<br />
krajinami. Navy‰e biopalivá II. generácie<br />
majú lep‰ie kvalitatívne parametre pre spaºovacie<br />
motory, nebudú ohrozovaÈ potravinovú<br />
bezpeãnosÈ a spôsobovaÈ rast cien potravín<br />
tak, ako biopalivá prvej generácie.<br />
Podiel jednotliv˘ch palív a foriem energie<br />
v koneãnej energetickej spotrebe SR<br />
Elektrina mimo OZE<br />
14,4 %<br />
Elektrina z OZE<br />
3,7 %<br />
Obnoviteľné<br />
palivá<br />
3,0 %<br />
Ropné palivá<br />
27,6 %<br />
Teplo<br />
8,7 %<br />
Tuhé palivá<br />
6,1 %<br />
USTANOVENIA T¯KAJÚCE SA<br />
PRÍSTUPU DO SIETE<br />
A ADMINISTRATÍVNE PROCEDÚRY<br />
Plynné palivá<br />
36,5 %<br />
V oblasti pripojenia do siete, opakuje táto<br />
smernica poÏiadavky smernice ã. 2001/77/ES<br />
a vyÏaduje od ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov objektívne,<br />
transparentné a nedi<strong>sk</strong>riminaãné kritériá pre<br />
pripojenie do sústavy. Ak je to potrebné,<br />
môÏu ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty presunúÈ ãasÈ alebo celé<br />
náklady na pripojenie na prevádzkovateºa<br />
prenosovej alebo distribuãnej sústavy a musia<br />
zabezpeãiÈ, aby ich poplatky nedi<strong>sk</strong>riminovali<br />
elektrinu z OZE a odzrkadºovali prínosy<br />
pripojenia elektrárne. Administratívne<br />
procedúry pre OZE musia byÈ jasne definované,<br />
poplatky musia zodpovedaÈ nákladom<br />
a men‰ie projekty musia maÈ jednoduch‰ie autorizaãné<br />
procedúry.<br />
V¯ZVY PRE SR VYPL¯VAJÚCE<br />
Z NÁVRHU SMERNICE<br />
Národn˘ cieº zv˘‰enia podielu OZE na<br />
14 % do roku 2020 povaÏuje SR za ambiciózny<br />
a nákladn˘, av‰ak realistick˘. VyuÏívanie<br />
OZE ako domácich energetick˘ch zdrojov<br />
zniÏuje závislosÈ ekonomiky od nestabiln˘ch<br />
cien ropy a zemného plynu. Ich vyuÏívanie<br />
je zaloÏené na vyspel˘ch environmentálne<br />
‰etrn˘ch technológiách a v˘razne prispieva<br />
k zniÏovaniu emisií <strong>sk</strong>leníkov˘ch plynov<br />
a ‰kodlivín.<br />
Pri napæÀaní tohto cieºa sa chce SR zameraÈ<br />
najmä na vyuÏívanie biomasy, ako na<br />
zdroj s najväã‰ím technick˘m potenciálom,<br />
ako aj z dôvodu, Ïe zdroje biomasy vhodnej<br />
na energetické vyuÏitie sú rozmiestnené relatívne<br />
rovnomerne po celom území Sloven<strong>sk</strong>a.<br />
Vy‰‰ie vyuÏívanie biomasy ako domáceho<br />
zdroja, ktor˘ sa dá <strong>sk</strong>ladovaÈ je aj vo vzÈahu<br />
k energetickej bezpeãnosti hodnotené vysoko<br />
pozitívne a biomasa má tendenciu pri<br />
v˘robe tepla do roku 2020 v˘znamnou mierou<br />
nahradiÈ fosílne palivá, ãím sa zníÏi vplyv<br />
najmä rastúcich cien zemného plynu na vykurovanie.<br />
Poºnohospodári môÏu biomasu, vznikajúcu<br />
ako odpad z rastlinnej a Ïivoãí‰nej v˘roby,<br />
vyuÏiÈ pri diverzifikácii ãinností svojich<br />
fariem najmä v˘stavbou bioplynov˘ch staníc,<br />
ktoré tento odpad spracujú na bioplyn s efektom<br />
v˘roby elektriny a tepla alebo v˘roby<br />
biometánu, ktor˘ má parametre zemného plynu<br />
a môÏe byÈ dodávan˘ do plynáren<strong>sk</strong>ej distribuãnej<br />
siete. Tak˘mto vyuÏívaním biomasy<br />
sa podporia ekonomické aktivity na<br />
vidieku, vytvoria sa nové pracovné miesta a<br />
zv˘‰i sa aj spoºahlivosÈ dodávok energie.<br />
Hoci biomasa bude dominovaÈ pri napæÀaní<br />
cieºa je potrebné vyuÏívaÈ aj ostatné druhy<br />
OZE. Ministerstvo hospodárstva SR pre<br />
podporu v˘roby elektriny z OZE vypracovalo<br />
návrh zákona o podpore obnoviteºn˘ch<br />
zdrojov energie a kombinovanej v˘roby elektriny<br />
a tepla. Návrh zákona implementuje<br />
spomínanú platnú smernicu o podpore v˘roby<br />
elektriny z OZE ako aj smernicu ã.<br />
2004/8/ES o podpore kogenerácie zaloÏenej<br />
na dopyte po vyuÏiteºnom teple na vnútornom<br />
trhu s energiou.<br />
Návrh zákona má za úlohu zlep‰iÈ fungovanie<br />
trhu s elektrinou pre OZE a vysoko<br />
úãinnej kombinovanej v˘roby elektriny a<br />
tepla. Zv˘‰enie v˘roby elektriny z OZE a<br />
úspora primárnych palív vo vysoko úãinnej<br />
kombinovanej v˘robe súãasne vytvára podmienky<br />
pre zníÏenie emisií oxidu uhliãitého,<br />
ãím napomôÏe napæÀaÈ cieº v oblasti zníÏenia<br />
emisií <strong>sk</strong>leníkov˘ch plynov.<br />
(Zdroj: Návrh postupu prípravy pozície SR<br />
na rokovania o integrovanom klimatickoenergetickom<br />
balíãku EK, ktor˘ bol schválen˘<br />
uznesením vlády SR ã. 190/2008<br />
zo dÀa 26. marca 2008)<br />
39
M I N I S T E R S T V O Î I V O T N É H O P R O S T R E D I A<br />
S R<br />
ªudia si v tomto storoãí viac ako inokedy zaãali v‰ímaÈ a chrániÈ svoje okolie. Je doslova<br />
nevyhnutné aby prostredie, ktoré sa celkom urãite podpisuje na kvalite Ïivota kaÏdého z nás,<br />
priaznivo vpl˘valo na zdrav˘ v˘voj ãloveka. Viac k téme súãasného Ïivotného prostredia<br />
v rozhovore s generálnym riaditeºom Sekcie kvality Ïivotného prostredia MÎP SR<br />
Pavlom TEHLÁROM. Pripravila redaktorka Anna Komová.<br />
Aby sme raz nemuseli ºutovaÈ...<br />
Ako vidíte súãasnú situáciu, mení sa kvalita<br />
Ïivotného prostredia uÏ k lep‰iemu<br />
Kvalita Ïivotného prostredia sa mení k lep‰iemu<br />
aj prijatím nariadenia EP a Rady ã. 1907/2006<br />
o registrácii, hodnotení a autorizácii chemikálií<br />
„REACH“ – Registration (Registrácia), Evaluation<br />
(Hodnotenie), Authorization (Autorizácia)<br />
and Restriction (obmedzenie) of Chemicals (chemick˘ch<br />
látok). Návrh novej chemickej legislatívy<br />
bol predloÏen˘ v nadväznosti na závery<br />
Bielej knihy „Stratégia pre budúcu politiku pre<br />
chemikálie“, z ktor˘ch vypl˘va, Ïe súãasn˘ legislatívny<br />
rámec EÚ pre chemické látky nepo<strong>sk</strong>ytuje<br />
dostatok informácií o úãinkoch chemick˘ch<br />
látok na zdravie ºudí a Ïivotné prostredie.<br />
„Stará chemická legislatíva“ platná do toho ãasu<br />
bola pre evidované riziká chemick˘ch látok nepruÏná<br />
a to z hºadi<strong>sk</strong>a hodnotenia t˘chto rizík a<br />
zavádzania potrebn˘ch opatrení.<br />
Jedn˘m z hlavn˘ch cieºov nariadenia je zabezpeãiÈ<br />
bezpeãnosÈ a zdravotnú ne‰kodnosÈ chemick˘ch<br />
látok, a to ochrana zdravia ºudí a Ïivotného<br />
prostredia pred nepriazniv˘mi úãinkami chemick˘ch<br />
látok, zlep‰enie konkurenãnej schopnosti<br />
a inovaãného potenciálu európ<strong>sk</strong>eho priemyslu,<br />
efektívne fungovanie trhu s chemikáliami<br />
a podpora zníÏenia vykonávania testov na<br />
zvieratách. Obsahuje pravidlá t˘kajúce sa chemick˘ch<br />
látok samotn˘ch, v prípravkoch a vo v˘robkoch.<br />
Systémom REACH sa zásadn˘m spôsobom<br />
reformuje súãasná legislatíva Európ<strong>sk</strong>ej únie pre<br />
oblasÈ uvádzania chemikálií na trh. DôleÏit˘m aspektom<br />
pri uvádzaní chemick˘ch látok, chemick˘ch<br />
prípravkov ale aj v˘robkov obsahujúcich<br />
chemické látky, je mnoÏstvo látky uvádzanej na<br />
trh, nebezpeãné vlastnosti a vplyv na zdravie<br />
ºudí a na Ïivotné prostredie. Hlavn˘ dôraz sa kladie<br />
na chemické látky, ktoré majú vlastnosti karcinogénov,<br />
mutagénov, látky po‰kodzujúce reprodukciu<br />
(CMR), ìalej na perzistentné, bioakumulatívne<br />
a toxické látky (PBT) a vysoko perzistentné<br />
a vysoko bioakumulatívne (vPvB).<br />
Roz‰iruje sa zodpovednosÈ za minimalizáciu rizík<br />
z pouÏívania chemick˘ch látok a prípravkov<br />
nielen na v˘robcov a dovozcov, ale aj na následn˘ch<br />
uÏívateºov chemick˘ch látok a chemick˘ch<br />
prípravkov. Nariadenie REACH predstavuje<br />
komplexn˘, vzájomne prepojen˘ systém ãinnosti<br />
a zodpovednosti na úrovni priemyslu ãlen<strong>sk</strong>˘ch<br />
‰tátov EÚ, Európ<strong>sk</strong>ej chemickej agentúry<br />
a Európ<strong>sk</strong>ej Komisie. Aby sa primerane kontrolovali<br />
riziká vyvstávajúce z v˘roby, dovozu,<br />
uvedenia na trh a pouÏívania chemick˘ch látok,<br />
REACH prená‰a dôkazne bremeno z kompetentn˘ch<br />
orgánov na priemysel v oblasti zhromaÏìovania<br />
informácií o chemick˘ch látkach a pouÏitia<br />
t˘chto informácií na posúdenie bezpeãnosti<br />
chemikálií a vhodn˘ v˘ber vhodn˘ch opatrení<br />
manaÏmentu rizika. Aby sa reflektoval tento<br />
nov˘ prístup, nariadenie uvádza, Ïe je na v˘robcoch,<br />
dovozcoch a následn˘ch uÏívateºoch látok,<br />
aby zabezpeãili, Ïe ich v˘roba, uvedenie na trh<br />
alebo dovoz alebo pouÏitie látok je u<strong>sk</strong>utoãnené<br />
tak˘m spôsobom, Ïe nepriaznivo neovplyvní<br />
zdravie ºudí alebo Ïivotné prostredie.<br />
Systém REACH zah⁄Àa:<br />
• Registráciu – vyrobené alebo dovezené chemické<br />
látky v rámci EÚ nad 1t/r (databáza Európ<strong>sk</strong>ej<br />
chemickej Agentúry)<br />
• Hodnotenie – chemické látky uvádzané na trh<br />
v EÚ v mnoÏstvách nad 10 t, 100 t, 1000 t a<br />
viac ako 1000 t (rozsah testov závisí od mnoÏstva)<br />
• Autorizáciu – chemické látky u ktor˘ch sa<br />
predpokladá obava z ich nepriaznivého úãinku<br />
na zdravie ºudí alebo ÎP (karcinogény 1 a<br />
2, mutagény 1 a 2, látky po‰kodzujúce reprodukciu<br />
1 a 2 a POP)<br />
• PovinnosÈ vypracovania Správy o chemickej<br />
bezpeãnosti a vykonanie hodnotenia rizika<br />
pre látky uvádzané na trh v mnoÏstve nad 10<br />
t/r<br />
Sú presne definované opatrenia, ktoré treba<br />
dodrÏiavaÈ aby sa nezneãisÈovalo Ïivotné prostredie,<br />
ktor˘ch ãinností sa t˘kajú<br />
Chemick˘ priemysel a priemysel, pri ktorom<br />
sa vyuÏívajú chemické látky, so sebou nepriná-<br />
‰ajú len uÏitoãné produkty, bez ktor˘ch by súãasná<br />
moderná spoloãnosÈ nemohla existovaÈ, ale aj<br />
mnohé riziká, ktoré si beÏn˘ spotrebiteº ãasto ani<br />
neuvedomuje.<br />
Nekontrolovan˘ únik nebezpeãn˘ch chemick˘ch<br />
látok môÏe v koneãnom dôsledku viesÈ k<br />
vzniku závaÏnej priemyselnej havárie s následkami<br />
na Ïivotoch a zdraví ºudí, Ïivotnom prostredí<br />
a majetku. Aby sa tieto riziká dostali pod kontrolu<br />
a zníÏila sa tak pravdepodobnosÈ vzniku závaÏnej<br />
priemyselnej havárie a zlep‰ila pripravenosÈ<br />
na zdolávanie tak˘chto havárií, je potrebné<br />
zavádzaÈ systém prevencie, pod ktor˘m rozumieme<br />
súbor organizaãn˘ch, riadiacich, personálnych,<br />
v˘chovn˘ch, technick˘ch, technologick˘ch<br />
a materiálnych opatrení.<br />
Po niekoºk˘ch závaÏn˘ch priemyseln˘ch haváriách<br />
v 70. a 80. rokoch v podnikoch chemického<br />
priemyslu s niekoºk˘mi stovkami aÏ tisíckami<br />
obetí z radov obyvateºstva (Bhópál, Seveso),<br />
si cel˘ svet uvedomil, Ïe je potrebné sa zaoberaÈ<br />
uvedenou problematikou nielen na úrovni<br />
podniku, ale aj na úrovni ‰tátu a v medzinárodnom<br />
meradle.<br />
V Sloven<strong>sk</strong>ej republike komplexn˘ program<br />
prevencie závaÏn˘ch priemyseln˘ch havárií a<br />
pripravenosti na ne rie‰i zákon ã. 261/2002 Z. z.<br />
o prevencii závaÏn˘ch priemyseln˘ch havárií a<br />
o zmene a doplnení niektor˘ch zákonov v znení<br />
ne<strong>sk</strong>or‰ích predpisov a príslu‰né vykonávacie<br />
predpisy (ìalej len „zákon o haváriách“). Tento<br />
zákon plne transponuje kºúãovú smernicu Európ<strong>sk</strong>ej<br />
únie v oblasti priemyselného zneãistenia a<br />
manaÏmentu rizík, a to smernicu 96/82/ES o<br />
kontrole veºk˘ch havarijn˘ch nebezpeãenstiev<br />
zah⁄Àajúcich nebezpeãné látky (tzv. SEVESO<br />
II), a ìal‰ie medzinárodné predpisy (OECD,<br />
MOP). Predmetom právnej úpravy podºa zákona<br />
je ustanovenie podmienok a postupov pri prevencii<br />
závaÏn˘ch priemyseln˘ch havárií v podnikoch<br />
s prítomnosÈou vybran˘ch nebezpeãn˘ch<br />
látok a pripravenosÈ na ich zdolávanie a obmedzovanie<br />
ich následkov na Ïivot a zdravie ºudí,<br />
Ïivotné prostredie a majetok v prípade ich vzniku.<br />
Zákon definuje predov‰etk˘m povinnosti pre<br />
prevádzkovateºov, ktorí sú povinní prijaÈ v‰etky<br />
opatrenia potrebné na prevenciu závaÏn˘ch priemyseln˘ch<br />
havárií v prípade ich vzniku alebo<br />
bezprostrednej hrozby, ìalej opatrenia potrebné<br />
na ich zdolanie a obmedzenie následkov a vytvoriÈ<br />
systém vedenia dokumentácie a evidencie, ako<br />
aj riadenia podniku tak, aby bol na poÏiadanie<br />
schopn˘ preukázaÈ plnenie povinností vypl˘vajúcich<br />
z tohto zákona.<br />
Zákon nadobudol úãinnosÈ 1. júla 2002 a dnes<br />
uÏ treba zákon novelizovaÈ z viacer˘ch dôvodov.<br />
Aj napriek prijat˘m opatreniam, ktoré mali za cieº<br />
zabezpeãiÈ úãinnú bezpeãnosÈ chemického priemyslu,<br />
do‰lo v nedávnej minulosti k niekoºk˘m<br />
závaÏn˘m priemyseln˘m haváriám s váÏnymi následkami.<br />
Únik kyanidov v Baia Mare váÏne<br />
ohrozil Ïivot v rieke Dunaj a v˘buchy chemick˘ch<br />
látok váÏne ohrozili mestá Enschede a Toulouse.<br />
V súvislosti s t˘mito udalosÈami ako aj s<br />
prihliadnutím na v˘sledky ‰túdií o karcinogénnych<br />
látkach a látkach ‰kodiacich Ïivotnému<br />
prostrediu, Európ<strong>sk</strong>a komisia pristúpila k novelizácii<br />
smernice SEVESO II, takÏe aj Sloven<strong>sk</strong>á<br />
republika ako ãlen<strong>sk</strong>˘ ‰tát bola povinná uvedenú<br />
novelizácii zapracovaÈ do legislatívy SR do 1.<br />
júla 2005.<br />
V súãasnosti patrí pod zákon o haváriách 68<br />
podnikov (tzv. SEVESO podniky), z toho do ka-<br />
40
M I N I S T E R S T V O Î I V O T N É H O P R O S T R E D I A<br />
S R<br />
tegórie A patrí 31 podnikov a do kategórie B 37<br />
podnikov (prísnej‰ia kategória). Po novelizácii<br />
dochádza k postupnému pribúdaniu t˘chto podnikov<br />
vzhºadom na zníÏenie prahov˘ch hodnôt<br />
pre niektoré vybrané chemické látky (napr. pre<br />
ropné produkty sa prahové hodnoty zníÏili o polovicu).<br />
Register podnikov vedie MÎP SR a je<br />
moÏné si ho pozrieÈ aj na webovej stránke ministerstva<br />
http://enviro.gov.<strong>sk</strong>. Podniky sa kategorizujú<br />
na základe prítomného mnoÏstva vybran˘ch<br />
nebezpeãn˘ch látok taxatívne vymenovan˘ch<br />
v prílohe k zákonu alebo na základe kategórie<br />
nebezpeãn˘ch vlastností vybran˘ch nebezpeãn˘ch<br />
látok.<br />
V roku 2004 sa vykonali koordinované kontroly<br />
vo v‰etk˘ch podnikoch, ktoré patrili pod zákon<br />
o haváriách. Kontroly koordinuje Sloven<strong>sk</strong>á<br />
in‰pekcia Ïivotného prostredia na základe<br />
schváleného plánu kontrol a v˘roãná správa je<br />
uverejnená na webovej stránke ministerstva.<br />
Sloven<strong>sk</strong>á republika má ako jedna z mála zaveden˘<br />
systém odborne spôsobil˘ch osôb a autorizovan˘ch<br />
osôb. Tieto osoby sú ako jediné<br />
oprávnené vypracovávaÈ potrebnú dokumentáciu<br />
v zmysle zákona. Od roku 2002 MÎP SR udelilo<br />
35 autorizácii a vydalo okolo 250 osvedãení<br />
o odbornej spôsobilosti pre odbornosÈ ·pecialista<br />
na prevenciu závaÏn˘ch priemyseln˘ch havárií<br />
a 26 osvedãení pre odbornosÈ Havarijn˘ technik.<br />
Register t˘chto osôb vedie ministerstvo a je<br />
uverejnen˘ na webovej stránke ministerstva.<br />
Ministerstvo vydalo niekoºko metodick˘ch<br />
publikácií s cieºom podporiÈ prevádzkovateºov a<br />
orgány ‰tátnej správy pri zavádzaní zákona do<br />
praxe. V‰etky tieto príruãky sú taktieÏ dostupné<br />
na webovej stránke.<br />
K 1. júlu 2005 vypr‰al pre prevádzkovateºov<br />
termín na predloÏenie bezpeãnostnej správy.<br />
Bezpeãnostná správa je nosn˘m dokumentom<br />
prevádzkovateºa, ktorá obsahuje technické, riadiace<br />
a prevádzkové informácie o nebezpeãenstvách<br />
a rizikách podniku kategórie B a o opatreniach<br />
na ich vylúãenie alebo zníÏenie. Zákon<br />
definuje tzv. spoloãen<strong>sk</strong>ú prijateºnosÈ rizika, tak-<br />
Ïe prevádzkovatelia boli povinní porovnaÈ riziko<br />
zistené anal˘zou rizika vo svojej prevádzke<br />
so stanovenou hodnotou a na základe toho prijaÈ<br />
príslu‰né opatrenia na riadenie tohto rizika.<br />
Úlohou obvodného úradu Ïivotného prostredia je<br />
posúdiÈ bezpeãnostnú správu v koordinácii s<br />
ìal‰ími dotknut˘mi orgánmi (MÎP SR, SIÎP, orgány<br />
civilnej ochrany, orgány in‰pekcie práce, orgány<br />
na úseku ochrany pred poÏiarmi, orgány na<br />
ochranu zdravia, Hlavn˘ ban<strong>sk</strong>˘ úrad) a vydaÈ<br />
rozhodnutie o súhlase s bezpeãnostnou správou.<br />
V súãasnosti je tento proces rozbehnut˘ v plnom<br />
prúde a aj keì si povinnosÈ predloÏiÈ bezpeãnostnú<br />
správu splnilo v‰etk˘ch 3 prevádzkovateºov<br />
podnikov kategórie B, do dne‰ného dÀa bolo<br />
vydan˘ch 28 súhlasov s bezpeãnostnou správou.<br />
Na základe novely zákona o haváriách je zriaden˘<br />
Informaãn˘ systém prevencie závaÏn˘ch<br />
priemyseln˘ch havárií na zabezpeãenie zhromaÏìovania<br />
údajov a po<strong>sk</strong>ytovania informácií o<br />
prevencii závaÏn˘ch priemyseln˘ch havárií. Informaãn˘<br />
systém tvoria dva moduly, jeden pre<br />
dotknuté orgány ‰tátnej správy a druh˘ pre verejnosÈ.<br />
Modul pre verejnosÈ je dostupn˘ na webovej<br />
stránke: http://www.enviroportal.<strong>sk</strong>/seveso/informacny-system.php.<br />
ëal‰ie informácie<br />
dostupné pre verejnosÈ sú na stránkach http://enviro.gov.<strong>sk</strong><br />
a www.sazp.<strong>sk</strong>/seveso.<br />
ëal‰ia novela smernice a následne zákona o<br />
haváriách sa predpokladá v súvislosti so vstúpe-<br />
ním do platnosti (1.6.2007) nariadenia Európ<strong>sk</strong>ej<br />
komisie a Rady REACH, ktorá prinesie úplne<br />
nov˘ pohºad na hodnotenie chemick˘ch látok.<br />
Látky sa budú postupne prehodnocovaÈ na základe<br />
najnov‰ích poznatkov vedy a techniky a prinesú<br />
niektoré obmedzenia v ich pouÏívaní, v˘robe<br />
a uvádzaní na trh. Za hodnotenie látok budú<br />
zodpovední predov‰etk˘m prevádzkovatelia a<br />
rezort Ïivotného prostredia bude dohliadaÈ na<br />
ekotoxikologické vlastnosti látok uvádzan˘ch<br />
ha trh, ich obmedzené pouÏitie, alebo úpln˘ zákaz.<br />
Zákon o haváriách od dátumu jeho uplatÀovania<br />
priniesol systém a poriadok v danej oblasti.<br />
Podniky s prítomnosÈou vybran˘ch nebezpeãn˘ch<br />
látok sú na jeho základe podchytené, existuje<br />
o nich evidencia a sú v nich vykonávané<br />
pravidelné kontroly. Na základe v˘sledkov t˘chto<br />
kontrol je preukázateºné, Ïe kontrolované podniky<br />
zákon vedome neporu‰ujú, ani sa ho nesna-<br />
Ïia obchádzaÈ. Postupne si v‰etci uvedomili, Ïe<br />
povinnosti vypl˘vajúce zo zákona sú rozumné,<br />
úãinné a nevytvárajú problémy v podnikateº<strong>sk</strong>om<br />
prostredí.<br />
Zákon o environmentálnych ‰kodách platí od<br />
septembra minulého roku, priniesol viac svetla<br />
do problematiky kvality Ïivotného prostredia<br />
Prevencia a náprava environmentálnych ‰kôd<br />
sa podºa zákona uplatÀujú prostredníctvom zásady<br />
,,zneãisÈovateº platí“ a zároveÀ musia byÈ v<br />
súlade so zásadou trvalo udrÏateºného rozvoja.<br />
Základom zákona je, aby sa prevádzkovateº, ktor˘<br />
svojou ãinnosÈou environmentálnu ‰kodu spôsobil,<br />
alebo len predstavuje bezprostrednú hrozbu<br />
vzniku takejto ‰kody, bol povaÏovan˘ za finanãne<br />
zodpovedného. Cieºom je donútiÈ ho,<br />
aby prijal a vykonal opatrenia a vypracoval postupy<br />
na minimalizáciu moÏn˘ch environmentálnych<br />
‰kôd, ãim sa logicky riziko jeho finanãnej<br />
zodpovednosti zúÏi.<br />
Zákon upravuje zodpovednosÈ za environmentálne<br />
‰kody, ktoré môÏu vzniknúÈ neúmyseln˘m,<br />
alebo zavinen˘m konaním prevádzkovate-<br />
ºov ãinností, ktoré sú v Àom priamo vymenované.<br />
Zákon NR SR ã. 359/2007 Z. z. o prevencii<br />
a náprave environmentálnych ‰kôd a o zmene a<br />
doplnení niektor˘ch zákonov (ìalej iba „zákon<br />
o environmentálnych ‰kodách“) nadobudol úãinnosÈ<br />
1.9.2007 s odkladnou úãinnosÈou dvoch<br />
ustanovení. Zákon definuje environmentálne<br />
‰kody, ktoré môÏu vzniknúÈ na chránen˘ch druhoch<br />
Ïivoãíchov a rastlín, chránen˘ch biotopoch,<br />
vode a pôde. Smernica umoÏnila postihovaÈ<br />
environmentálne ‰kody iba na chránen˘ch<br />
druhoch a biotopoch európ<strong>sk</strong>eho v˘znamu, ão<br />
Sloven<strong>sk</strong>á republika pri transpozícii vyuÏila. Zákon<br />
teda nezah⁄Àa chránené druhy a biotopy národného<br />
v˘znamu. Tento ústupok sme prijali ako<br />
ústretov˘ krok zo strany EÚ vzhºadom na veºk˘<br />
záber a nároãnosÈ transpozície uvedenej smernice.<br />
Iba v˘poãet ãinností, ktor˘ch sa zákon pod-<br />
ºa smernice t˘ka, je veºmi rozsiahly a pokr˘va<br />
väã‰inu priemyseln˘ch ãinností. Na tomto mieste<br />
by som chcela poznamenaÈ, Ïe zhruba polovica<br />
ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov Európ<strong>sk</strong>ej únie sa e‰te so<br />
smernicou o zodpovednosti za environmentálne<br />
‰kody nevyrovnala a Sloven<strong>sk</strong>á republika je jednou<br />
z prv˘ch, ktorá smernicu transponovala do<br />
domáceho právneho poriadku.<br />
Environmentálnou ‰kodou podºa zákona o environmentálnych<br />
‰kodách nie je akékoºvek po-<br />
‰kodenie Ïivotného prostredia, ale iba ‰koda<br />
vzniknutá na chránen˘ch druhoch a biotopoch európ<strong>sk</strong>eho<br />
v˘znamu, na vode a na pôde. Za ‰kodu<br />
sa v‰ak povaÏuje akákoºvek nepriaznivá zmena<br />
niektorého z uveden˘ch prírodn˘ch zdrojov,<br />
nezávisle od toho, ãi bola spôsobená poru‰ením<br />
právnych predpisov, zavinen˘m konaním, alebo<br />
konaním v súlade s právnymi predpismi. Tento<br />
zákon sa vzÈahuje na environmentálnu ‰kodu a<br />
bezprostrednú hrozbu takejto ‰kody, spôsobenú<br />
bez ohºadu na zavinenie, ktoroukoºvek z pracovn˘ch<br />
ãinností, ako je napríklad prevádzka zariadení<br />
podliehajúcich integrovanému povoleniu s<br />
v˘nimkou zariadení alebo ich ãastí, ktoré sa pouÏívajú<br />
na v˘<strong>sk</strong>um, v˘voj a testovanie nov˘ch<br />
v˘robkov a procesov, zberom, prepravou, zhodnocovaním<br />
a zne‰kodÀovaním odpadov, cezhraniãn˘m<br />
pohybom odpadov, vypú‰Èaním odpadov˘ch<br />
vôd do povrchov˘ch vôd alebo do podzemn˘ch<br />
vôd, vypú‰Èaním zneãisÈujúcich látok do povrchov˘ch<br />
vôd alebo do podzemn˘ch vôd alebo<br />
injektáÏou zneãisÈujúcich látok do podzemn˘ch<br />
vôd, odberom vody a vzdúvaním vody, v˘robou,<br />
pouÏívaním, u<strong>sk</strong>ladÀovaním, spracúvaním, plnením,<br />
uvoºÀovaním do Ïivotného prostredia a<br />
vnútropodnikovou prepravou nebezpeãn˘ch chemick˘ch<br />
látok a nebezpeãn˘ch chemick˘ch prípravkov,<br />
prípravkov na ochranu rastlín vrátane<br />
ich uvádzania na trh, biocídnych v˘robkov vrátane<br />
ich uvádzania na trh, prepravou nebezpeãného<br />
alebo zneãisÈujúceho tovaru cestnou dopravou,<br />
Ïelezniãnou dopravou, vnútrozem<strong>sk</strong>ou vodnou<br />
dopravou, námornou dopravou alebo leteckou<br />
dopravou, prevádzkou veºk˘ch zdrojov a<br />
stredn˘ch zdrojov zneãisÈovania ovzdu‰ia, pouÏívaním<br />
geneticky modifikovan˘ch organizmov<br />
vrátane ich prepravy a zámern˘m uvoºÀovaním<br />
geneticky modifikovan˘ch organizmov.<br />
Zákon sa tieÏ vzÈahuje na environmentálnu<br />
‰kodu a bezprostrednú hrozbu takejto ‰kody spôsobenú<br />
na chránen˘ch druhoch rastlín a Ïivoãíchov<br />
a chránen˘ch biotopoch spôsobenú zavinen˘m<br />
konaním prevádzkovateºa inej pracovnej<br />
ãinnosti, ako boli uvedené vy‰‰ie.<br />
Vedome uvádzam v tomto rozhovore vyãerpávajúci<br />
v˘poãet ãinností, ktor˘mi môÏe prevádzkovateº<br />
spôsobiÈ environmentálnu ‰kodu, pretoÏe<br />
aÏ z uvedeného v˘poãtu je moÏné pochopiÈ,<br />
Ïe zákon sa vlastne t˘ka drvivej väã‰iny prevádzkovateºov<br />
a ãinností, ktoré beÏne prichádzajú<br />
do úvahy. T˘ch ãinnosti, na ktoré sa zákon nevzÈahuje<br />
je pomerne málo a sú to ãinnosti, ktoré<br />
nie sú aÏ také beÏné, ako napr. ãinnosti spojené<br />
s jadrov˘m rizikom, vojnové konflikty, prírodné<br />
javy v˘nimoãnej, neovplyvniteºnej a neodvrátiteºnej<br />
povahy a pod.<br />
Prevádzkovatelia podºa tohto zákona sú povinní<br />
predchádzaÈ hrozbe vzniku environmentálnej<br />
‰kody prijatím a vykonaním preventívnych opatrení<br />
a v prípade vzniku environmentálnej ‰kody<br />
sú povinní prijaÈ a vykonaÈ nápravné opatrenia.<br />
Ak prevádzkovateº neprijme preventívne alebo<br />
nápravné opatrenia, môÏe namiesto neho konaÈ<br />
príslu‰n˘ orgán ‰tátnej správy (obvodn˘ úrad<br />
Ïivotného prostredia alebo v zákone ustanoven˘ch<br />
prípadoch Sloven<strong>sk</strong>á in‰pekcia Ïivotného<br />
prostredia). Náklady na preventívne opatrenia a<br />
na nápravné opatrenia zná‰a prevádzkovateº<br />
okrem v zákone ustanoven˘ch prípadov liberaãn˘ch<br />
dôvodov. Ak namiesto prevádzkovateºa konal<br />
príslu‰n˘ organ, má voãi prevádzkovateºovi<br />
nárok na náhradu nákladov, ktoré mu vznikli. Náhrada<br />
nákladov sa bude vymáhaÈ od prevádzkovateºa<br />
aÏ exekuãn˘m konaním. Zákon ustanovuje<br />
povinnosti ako prevádzkovateºov, tak aj príslu‰n˘ch<br />
orgánov ‰tátnej správy, vrátane sankcií<br />
za poru‰enie tohto zákona.<br />
41
M I N I S T E R S T V O Î I V O T N É H O P R O S T R E D I A<br />
S R<br />
Zákon sa nevzÈahuje na environmentálne ‰kody<br />
vzniknuté pred jeho úãinnosÈou, takÏe zákon<br />
nerie‰i uÏ vzniknuté environmentálne záÈaÏe.<br />
Environmentálna ‰koda taktieÏ nezah⁄Àa ‰kodu<br />
na majetku ani na zdraví osôb. Environmentálna<br />
‰koda je ale postihovateºná aÏ do tridsiatich<br />
rokov od jej vzniku.<br />
Toºko struãn˘ v˘poãet toho, ão zákon upravuje.<br />
Pochopiteºne zákon upravuje ìal‰ie podrobnosti.<br />
Ak chceme byÈ konkrétni, môÏem uviesÈ,<br />
Ïe príslu‰né orgány rezortu Ïivotného prostredia<br />
v SR vytypovali cca 5 000 prevádzkovateºov, ktor˘ch<br />
sa zákon o environmentálnych ‰kodách<br />
môÏe t˘kaÈ. Momentálne, podºa mojich informácií<br />
prevádzkovatelia prehodnocujú svoje ãinnosti<br />
z hºadi<strong>sk</strong>a ich umiestnenia v Ïivotnom prostredí,<br />
to znamená, Ïe vyhodnocujú <strong>sk</strong>utoãnosti, ãi<br />
svojou ãinnosÈou môÏu po‰kodiÈ vodu, pôdu,<br />
chránené druhy, prípadne chránené biotopy. Následne<br />
dopæÀajú systém preventívnych opatrení,<br />
ktoré uÏ vypl˘vajú z in˘ch predpisov, aby predi‰li<br />
vzniku environmentálnej ‰kody. Pritom si<br />
musia byÈ vedomí <strong>sk</strong>utoãnosti, Ïe nielen havária<br />
môÏe vyústiÈ do environmentálnej ‰kody a naopak,<br />
Ïe nie kaÏdá havária môÏe zákonite spôsobiÈ<br />
environmentálnu ‰kodu. Environmentálna<br />
‰koda môÏe vzniknúÈ následkom havárie, ale<br />
môÏe vznikaÈ aj postupne, pri nedodrÏaní podmienok<br />
bezpeãnosti a spoºahlivosti technického<br />
zariadenia pri prevádzke, ale aj ºud<strong>sk</strong>ou chybou.<br />
Hrozba vzniku environmentálnej ‰kody sa<br />
dá eliminovaÈ správnymi preventívnymi opatreniami,<br />
ktoré je kaÏd˘ prevádzkovateº povinn˘ vykonaÈ<br />
na jej odvrátenie. Prípravou a vykonaním<br />
správnych preventívnych opatrení sa prevádzkovateº<br />
vyhne vzniku environmentálnej ‰kody, v<br />
prípade jej vzniku musí prijaÈ a vykonaÈ v‰etky<br />
u<strong>sk</strong>utoãniteºné kroky na okamÏitú kontrolu, zabránenie<br />
‰íreniu, odstránenie alebo iné zvládnutie<br />
príslu‰n˘ch zneãisÈujúcich látok alebo in˘ch<br />
‰kodliv˘ch faktorov s cieºom obmedziÈ alebo<br />
predísÈ ìal‰ím environmentálnym ‰kodám a nepriazniv˘m<br />
úãinkom na Ïivotné prostredie a<br />
zdravie alebo ìal‰iemu zhor‰eniu funkcií prírodn˘ch<br />
zdrojov.<br />
Opatrenia na prevenciu a zniÏovanie zneãistenia<br />
aby boli úãinné treba adresovaÈ priamo<br />
k jadru zneãisÈovania. Je moÏné vÏdy odhaliÈ<br />
pravého pôvodcu, teda zneãisÈovateºa a ak˘<br />
máte dosah na neho ak sa mu dokáÏe poru‰ovanie<br />
pravidiel<br />
Integrovaná prevencia a kontrola zneãisÈovania<br />
Ïivotného prostredia (IPKZ) predstavuje súbor<br />
opatrení zameran˘ch na prevenciu zneãisÈovania,<br />
na zniÏovanie emisií do ovzdu‰ia, vody a<br />
pôdy, na obmedzovanie vzniku odpadu a na<br />
zhodnocovanie a zne‰kodÀovanie odpadu s cie-<br />
ºom dosiahnuÈ celkovú vysokú úroveÀ ochrany<br />
Ïivotného prostredia.<br />
DosiahnuÈ systém integrovaného posudzovania<br />
vplyvov zneãisÈovania na Ïivotné prostredie<br />
a zaviesÈ systém integrovaného povoºovania prevádzok<br />
spadajúcich pod reÏim IPKZ je cieºom<br />
smernice Rady 95/61/ES o integrovanej prevencii<br />
a kontrole zneãisÈovania, ktorá nadobudla<br />
úãinnosÈ 30. októbra 1999.<br />
Problematika IPKZ bola transponovaná do<br />
právneho poriadku Sloven<strong>sk</strong>ej republiky a implementovaná<br />
prostredníctvom zákona ã. 245/2003<br />
Z. z. o integrovanej prevencii a kontrole zneãis-<br />
Èovania Ïivotného prostredia a o zmene a doplnení<br />
niektor˘ch zákonov v znení ne<strong>sk</strong>or‰ích predpisov,<br />
ktor˘ nadobudol úãinnosÈ 31. júla 2003.<br />
Úãelom zákona o IPKZ je dosiahnuÈ trvalo<br />
udrÏateºn˘ rozvoj a zabezpeãiÈ celkovú vysokú<br />
úroveÀ ochrany Ïivotného prostredia, ão je moÏné<br />
realizovaÈ zabezpeãením vyváÏeného integrovaného<br />
posudzovania v‰etk˘ch zloÏiek Ïivotného<br />
prostredia orgánmi ‰tátnej správy pri<br />
povoºovaní prevádzok, ktoré môÏu rozhodujúcim<br />
spôsobom zneãisÈovaÈ Ïivotného prostredie.<br />
IPKZ sa vzÈahuje na zneãistenie spôsobené<br />
priemyseln˘mi ãinnosÈami, ako sú: energetika,<br />
v˘roba a spracovanie kovov, spracovanie nerastov,<br />
chemick˘ priemysel, nakladanie s odpadmi<br />
a ostatné ãinnosti, medzi ktoré patrí napríklad v˘roba<br />
buniãiny, papiera a lepenky, v˘roba koÏu-<br />
‰ín a koÏí, bitúnky, hydinárne, o‰ipárne atì.<br />
V súãasnosti sa na Slovenku prevádzkuje cca<br />
500 prevádzok spadajúcich pod reÏim IPKZ a z<br />
nich je povolen˘ch 360 prevádzok. Zákon o<br />
IPKZ stanovuje, Ïe jestvujúce prevádzky musia<br />
maÈ vydané právoplatné integrované povolenia<br />
do 30. októbra 2007, inak po tomto termínu nesmú<br />
byÈ tieto prevádzky v ãinnosti.<br />
V snahe o rie‰enie problémov v Ïivotnom<br />
prostredí sa prijímajú opatrenia zamerané na<br />
ochranu Ïivotného prostredia ako celku, ako aj<br />
na ochranu jeho jednotliv˘ch zloÏiek (lesy, voda,<br />
pôda atì.). SúãasÈou t˘chto opatrení je integrovaná<br />
prevencia a kontrola zneãisÈovania Ïivotného<br />
prostredia.<br />
E‰te stále pretrváva problém polychlórovan˘ch<br />
bifenylov (PCB) najmä na severe Sloven<strong>sk</strong>a<br />
Vzhºadom na potrebu zabezpeãiÈ komplexné<br />
rie‰enie problému PCB v ‰ir‰om okolí b˘valého<br />
‰tátneho podniku Chemko StráÏ<strong>sk</strong>e, kde sa v<br />
minulosti PCB vyrábali, preveruje sa moÏnosÈ<br />
kombinácie viacer˘ch technológií, ktoré by<br />
umoÏnili zne‰kodnenie PCB odpadov ako aj dekontamináciu<br />
pôdy a sedimentov kontaminovan˘ch<br />
PCB.<br />
Táto problematika je zahrnutá aj v Operaãnom<br />
programe Îivotné prostredie, ktor˘ je základn˘m<br />
dokumentom na finanãnú podporu aktivít v oblasti<br />
ochrany Ïivotného prostredia na obdobie do<br />
roku 2013. V rámci Prioritnej osi Odpadové hospodárstvo<br />
je moÏné podávaÈ projekty zamerané<br />
na stratégiu, zber, dekontamináciu a zne‰kodnenie<br />
PCB odpadov ako aj na regionálne ‰túdie<br />
hodnotenia dopadov environmentálnych záÈaÏí na<br />
Ïivotné prostredie.<br />
V máji 2001 bol prijat˘ tzv. ·tokholm<strong>sk</strong>˘ dohovor<br />
o perzistentn˘ch organick˘ch látkach,<br />
ktor˘ zaväzuje signatárov eliminovaÈ zdroje<br />
12 chemick˘ch látok, medzi ktoré patria aj<br />
PCB. Nemáme na Sloven<strong>sk</strong>u väã‰í problém s<br />
jeho plnením<br />
Koneãn˘ termín na zabezpeãenie zne‰kodnenia<br />
zariadení s obsahom PCB a in˘ch druhov odpadov<br />
s obsahom PCB je v II. ãasti prílohy A bod<br />
(e) ·tokholm<strong>sk</strong>ého dohovoru stanoven˘ do konca<br />
roka 2028. Vzhºadom na <strong>sk</strong>utoãnosÈ, Ïe problematika<br />
POPs-manaÏmentu má prierezov˘<br />
charakter a t˘ka sa ‰irokej ‰kály oblastí spadajúcich<br />
do pôsobnosti viacer˘ch rezortov vo väzbe<br />
na problémy, ako sú POPs pesticídy, POPs odpady,<br />
zariadenia s obsahom polychlórovan˘ch bifenylov<br />
(PCB), neúmyselne vznikajúce POPs,<br />
ako sú dioxíny a furány, zneãistené územia t˘mito<br />
látkami, podávanie správ, v˘mena informácií,<br />
zvy‰ovanie informovanosti verejnosti, in‰titucionálne<br />
a legislatívne opatrenia, v˘<strong>sk</strong>um a v˘voj,<br />
plnenie konkrétnych úloh je potrebné zabezpeãovaÈ<br />
vo väzbe na Národn˘ strategick˘ referenãn˘<br />
rámec a jednotlivé operaãné programy na<br />
obdobie rokov 2007 – 2013 s v˘hºadom na obdobie<br />
do roku 2025.<br />
Aká je spolupráca so samosprávami a jednotliv˘mi<br />
regiónmi, majú záujem o zlep‰ovanie<br />
kvality Ïivotného prostredia<br />
Spolupráca MÎP SR so samosprávami a regiónmi<br />
je na dobrej úrovni a realizuje sa predov‰etk˘m<br />
prostredníctvom organizácií, ktoré zastupujú<br />
ich záujmy, najmä so ZdruÏením miest a obcí<br />
Sloven<strong>sk</strong>a a Úniou miest Sloven<strong>sk</strong>a. Spolupráca<br />
má charakter spoloãn˘ch konferencií a workshopov<br />
zameran˘ch na jednotlivé témy v oblasti<br />
Ïivotného prostredia. Boli vydané napr. spoloãné<br />
publikácie, zamerané na problematiku zhodnocovania<br />
biologického odpadu v komunálnej<br />
sfére. Dobrá spolupráca je nielen v oblasti v˘meny<br />
informácií, ale aj pri príprave legislatívy. Rie-<br />
‰ia sa tieÏ akútne problémy, s ktor˘mi sa regióny<br />
nedokáÏu samé vyrovnaÈ. Poslednou spoloãnou<br />
akciou ZMOSu a MÎP SR, zameranou na<br />
rie‰enie problémov s neoprávnene uloÏen˘m odpadom,<br />
tzv. ãiernymi <strong>sk</strong>ládkami odpadov, je akcia<br />
„Vyãistime si Sloven<strong>sk</strong>o“, pri ktorej sa za<br />
úãasti viacer˘ch vzájomne spolupracujúcich subjektov<br />
zo 40 lokalít v rámci SR odviezlo viac ako<br />
830 ton odpadu a zlikvidovalo sa tak 54 nelegálnych<br />
<strong>sk</strong>ládok odpadov.<br />
Samospráva sa napríklad v oblasti zhodnocovania<br />
odpadov zameriava predov‰etk˘m na zhodnocovanie<br />
biologicky rozloÏiteºn˘ch komunálnych<br />
odpadov. Hlavn˘m dôvodom je ustanovenie<br />
zákona o odpadoch, podºa ktorého platí od<br />
1.1.2006 zákaz zne‰kodÀovania biologicky rozloÏiteºného<br />
odpadu zo záhrad a parkov vrátane<br />
odpadu z cintorínov (tzv. „zeleného odpadu“).<br />
Predmetn˘ zákaz je reakciou na stratégiu európ<strong>sk</strong>eho<br />
spoloãenstva stanovenú v smernici o<br />
<strong>sk</strong>ládkach odpadov, podºa ktorej musia ãlen<strong>sk</strong>é<br />
‰táty zabezpeãiÈ postupné obmedzovanie ukladania<br />
biologicky rozloÏiteºn˘ch komunálnych odpadov<br />
na <strong>sk</strong>ládky odpadov.<br />
Ktoré regióny sú najaktívnej‰ie pri udrÏiavaní<br />
svojho prostredia, majú na to aj finanãné<br />
zabezpeãenie <br />
Z hºadi<strong>sk</strong>a aktivity jednotliv˘ch regiónov nie<br />
je moÏné povedaÈ, ktor˘ je aktívnej‰í a ktor˘ menej,<br />
pretoÏe aj problémy v oblasti Ïivotného prostredia<br />
v jednotliv˘ch regiónoch sa odli‰ujú a<br />
mnohé sú ‰pecifické pre dan˘ región. Nie je<br />
moÏné napríklad ‰pecifikovaÈ úroveÀ separovaného<br />
zberu odpadov z hºadi<strong>sk</strong>a regiónov, ale<br />
v‰eobecne platí, Ïe veºmi dobré v˘sledky v separovanom<br />
zbere odpadov vykazujú predov‰etk˘m<br />
zdruÏenia viacer˘ch obcí, ão sa prejavuje v<br />
mnoÏstve vyseparovan˘ch odpadov. Regióny a<br />
samosprávy, obce a mestá majú moÏnosÈ zí<strong>sk</strong>aÈ<br />
na rie‰enie problémov v oblasti Ïivotného prostredia<br />
finanãné prostriedky z viacer˘ch zdrojov,<br />
napríklad z Recyklaãného fondu, Environmentálneho<br />
fondu a tieÏ zo ‰trukturálnych fondov Európ<strong>sk</strong>ej<br />
únie.<br />
Aké projekty na udrÏiavanie zdravého Ïivotného<br />
prostredia sa realizujú a budú realizovaÈ<br />
V súãasnosti sa v oblasti Ïivotného prostredia<br />
venuje zv˘‰ená pozornosÈ najmä t˘m aspektom,<br />
v ktor˘ch sa ukazuje potreba zlep‰iÈ súãasn˘<br />
stav, prekonaÈ zaostávanie za vyspel˘mi krajinami<br />
EÚ alebo zabezpeãiÈ plnenie záväzkov a po-<br />
Ïiadaviek a implementáciu opatrení vypl˘vajúcich<br />
z právnych predpisov EÚ v oblasti Ïivotného<br />
prostredia.<br />
42
M I N I S T E R S T V O Î I V O T N É H O P R O S T R E D I A<br />
S R<br />
Jedn˘m z kºúãov˘ch problémov, ktoré je potrebné<br />
rie‰iÈ predov‰etk˘m v spojitosti s ohrozovaním<br />
zdravia a <strong>sk</strong>racovaním dæÏky Ïivota ºudí<br />
je ochrana ovzdu‰ia. V najbliωích rokoch budeme<br />
prioritne rie‰iÈ kvalitu ovzdu‰ia a zaoberaÈ sa<br />
zniÏovaním stropov zneãisÈujúcich látok (oxidov<br />
síry, oxidov dusíka, tuh˘ch ãastíc, amoniaku,<br />
prchav˘ch organick˘ch látok), priãom dodrÏanie<br />
emisn˘ch stropov si vyÏiada nemalé finanãné<br />
náklady, ktoré sa pohybujú na úrovni<br />
pribliÏne 0,11% hrubého národného dôchodku<br />
roãne. Najväã‰ím problémom v ochrane ovzdu-<br />
‰ia je nevyhovujúca kvalita ovzdu‰ia, vysok˘<br />
podiel emisií zneãisÈujúcich látok z mobiln˘ch<br />
zdrojov, nevyhovujúca <strong>sk</strong>ladba palivovej základne<br />
a pod. Z teritoriálneho hºadi<strong>sk</strong>a sa venuje<br />
zv˘‰ená pozornosÈ najmä oblastiam vyÏadujúcim<br />
osobitnú ochranu ovzdu‰ia, kde dochádza k prekraãovaniu<br />
limitn˘ch hodnôt zneãisÈujúcich látok.<br />
V otázke ochrany ozónovej vrstvy Zeme sa<br />
ako v˘znamn˘ problém ukazuje nízky objem<br />
zberu, recyklácie, regenerácie a zne‰kodÀovania<br />
látok po‰kodzujúcich ozónovú vrstvu. Systém<br />
zberu, recyklácie, regenerácie a zne‰kodÀovania<br />
látok po‰kodzujúcich ozónovú vrstvu Zeme je<br />
potrebné realizovaÈ celoplo‰ne, t.j. spôsobom,<br />
ktor˘ zabezpeãí uvedenú aktivitu na celom území<br />
SR.<br />
Úlohy v odpadovom hospodárstve vypl˘vajú<br />
z hierarchie cieºov zakotven˘ch v koncepãn˘ch<br />
dokumentoch EÚ a SR pre túto oblasÈ. Zvy‰ovanie<br />
celkového mnoÏstva odpadov si vyÏaduje<br />
podporu v oblasti prevencie a minimalizácie ich<br />
vzniku, zhodnocovania a separovaného zberu.<br />
Samostatnú kapitolu tvorí nakladanie s vybran˘mi<br />
druhmi odpadov (napr. odpady PCB/PCT,<br />
odpad zo zdravotníckej starostlivosti), pre nakladanie<br />
s ktor˘mi ch˘ba dostatoãná infra‰truktúra.<br />
Problematika komunálneho odpadu je charakterizovaná<br />
niωou mierou produkcie v porovnaní s<br />
EÚ 15 takmer o 300 kg na osobu za rok, keì v<br />
období do roku 2013 sa predpokladá nárast<br />
mnoÏstva komunálneho odpadu, ão si vyÏiada<br />
primerané príspevky do podpory separovaného<br />
zberu, zhodnocovania a zne‰kodÀovania odpadov.<br />
Rie‰enie environmentálnych záÈaÏí je ‰pecifická<br />
problematika SR, ktorá nemá porovnateºné<br />
charakteristiky v ‰tátoch EÚ. Situovanie, rozloha<br />
a stupeÀ záÈaÏe t˘chto území urãen˘ch na revitalizáciu<br />
predstavuje v˘znamn˘ priestor pre<br />
investiãn˘ rozvoj, ale aj pre ochranu prírody,<br />
ktorej záujmy môÏu byÈ ohrozované pri investiãnej<br />
v˘stavbe na „zelenej lúke”.<br />
Oblasti, o ktor˘ch som sa zmienil sú len ãas-<br />
Èou celého komplexu problémov, ktoré stoja v<br />
centre pozornosti v súvislosti s kvalitou Ïivotného<br />
prostredia a trvalo udrÏateºn˘m rozvojom. Z<br />
hºadi<strong>sk</strong>a vplyvov a budúcich dopadov na ìal‰í v˘voj<br />
je ich rie‰enie nevyhnuté a súãasne aj finanãne<br />
nároãné. V˘chodi<strong>sk</strong>o pre realizáciu úloh<br />
v oblasti dobudovania a <strong>sk</strong>valitnenia environmentálnej<br />
infra‰truktúry a racionálneho vyuÏívania<br />
zdrojov, zlep‰enia stavu Ïivotného prostredia a<br />
jeho ochrany, a posilnenie efektívnosti environmentálnej<br />
zloÏky trvalo udrÏateºného rozvoja<br />
predstavuje Operaãn˘ program Îivotné prostredie<br />
na roky 2007 – 2013. Operaãn˘ program Îivotné<br />
prostredie zah⁄Àa päÈ hlavn˘ch okruhov,<br />
ak˘mi sú integrovaná ochrana a racionálne vyuÏívanie<br />
vôd, ochrana pred povodÀami, ochrana<br />
ovzdu‰ia a minimalizácia nepriazniv˘ch vplyvov<br />
zmeny klímy, odpadové hospodárstvo a ochrana<br />
a regenerácia prírodného prostredia a krajiny, v<br />
ktor˘ch sa záujemcovia môÏu uchádzaÈ o podporu<br />
pri realizácii projektov.<br />
Aké sú moÏnosti financovania, vyuÏíva sa aj<br />
financovanie environmentálnych projektov<br />
formou nenávratného finanãného príspevku<br />
v rámci Operaãného programu Îivotné prostredie,<br />
do akej miery<br />
V súãasnosti môÏu Ïiadatelia o environmentálne<br />
projekty zí<strong>sk</strong>aÈ finanãnú podporu na ich financovanie<br />
z troch finanãn˘ch zdrojov, z Recyklaãného<br />
fondu, Environmentálneho fondu a z<br />
Operaãného programu Ïivotné prostredie, teda z<br />
fondov EÚ.<br />
Z Recyklaãného fondu môÏu obce a mestá<br />
dostaÈ dotáciu na zavedenie resp. zintenzívnenie<br />
separovaného zberu odpadov, dobudovanie zbern˘ch<br />
dvorov, zakúpenie zberovej techniky, ako<br />
aj na podporu propagácie separovaného zberu.<br />
Súãasne majú obce moÏnosÈ zí<strong>sk</strong>aÈ tzv. obligatórne<br />
príspevky z Recyklaãného fondu za vyseparované<br />
mnoÏstvo odpadov aÏ do v˘‰ky 1800,-<br />
Sk za tonu, priãom zo zákona majú na ne právny<br />
nárok. Z Environmentálneho fondu môÏu samosprávy,<br />
mestá a obce zí<strong>sk</strong>aÈ finanãné prostriedky<br />
v rámci troch podporovan˘ch aktivít,<br />
ktor˘mi sú uzatváranie a rekultivácia <strong>sk</strong>ládok, separácia<br />
a zhodnocovanie biologicky rozloÏiteºn˘ch<br />
odpadov, a zavedenie separovaného zberu<br />
v obciach, budovanie zbern˘ch dvorov a dotrieìovacích<br />
zariadení (podpora je urãená hlavne<br />
obciam, resp. in˘m organizáciám v 100 % vlastníctve<br />
obcí).<br />
TreÈou moÏnosÈou pre Ïiadateºov o environmentálne<br />
projekty sú zdroje Operaãného programu<br />
Ïivotné prostredie, kde v rámci spomínan˘ch<br />
hlavn˘ch piatich okruhov je moÏné zí<strong>sk</strong>aÈ<br />
finanãné prostriedky na realizáciu projektov v<br />
konkrétnych podporovan˘ch aktivitách. V rámci<br />
prioritnej osi 4. „Odpadové hospodárstvo“ sú<br />
podporované aktivity zamerané najmä na zavádzanie<br />
nov˘ch a zefektívÀovanie jestvujúcich<br />
systémov separovaného zberu komunálneho odpadu.<br />
Dôraz je kladen˘ na projekty budovania<br />
zbern˘ch miest a dvorov; na zavedenie separovaného<br />
zberu t˘ch zloÏiek komunálnych odpadov,<br />
pre ktoré sú obce povinné zaviesÈ separovan˘<br />
zber v 2010, ak˘mi sú papier, plasty, kovy,<br />
<strong>sk</strong>lo, biologicky rozloÏiteºn˘ odpad. V oblasti<br />
zhodnocovania odpadov majú prioritu projekty<br />
zamerané na materiálové zhodnocovanie odpadov<br />
a zv˘‰enie miery recyklácie alebo napríklad<br />
projekty zamerané na v˘stavbu zariadení na<br />
zhodnocovanie biologicky rozloÏiteºn˘ch odpadov<br />
– bioplynové a biofermentaãné stanice. Nezabudlo<br />
sa ani na rie‰enie problematiky environmentálnych<br />
záÈaÏí, kde sa poãíta s realizáciou<br />
projektov v oblasti dobudovania informaãného<br />
systému environmentálnych záÈaÏí, ich monitorovania<br />
a prie<strong>sk</strong>umu, spracovania rizikov˘ch<br />
anal˘z vrátane sanácie najrizikovej‰ích environmentálnych<br />
záÈaÏí. Îiadateºmi o podporu financovania<br />
z tohto zdroja môÏu byÈ subjekty nielen<br />
zo sektora verejnej správy, ale aj súkromného<br />
sektora.<br />
Nachádzame v˘chodi<strong>sk</strong>á<br />
Stav Ïivotného prostredia si v kaÏdom období vyÏaduje pozornosÈ, pretoÏe s ãasom sa menia aj podmienky<br />
jeho ochrany. S pribúdajúcou technikou a nov˘mi v˘robkami, pribúda na druhej strane aj odpad.<br />
To ako s ním nakladaÈ rie‰i aj Novela zákona o odpadoch a obaloch. Je to aj obsah rozhovoru, ktorému<br />
sa venuje riaditeºka Odboru legislatívy MÎP SR Zuzana SKALICKÁ a redaktorka Anna Komová.<br />
Ako vy ste hodnotili stav aproximácie práva<br />
v odpadovom hospodárstve<br />
Aproximácia práva je nároãn˘ a komplikovan˘<br />
proces, ktor˘ predstavuje prevzatie veºkého<br />
mnoÏstva právnych noriem Európ<strong>sk</strong>ej únie do<br />
právneho poriadku Sloven<strong>sk</strong>ej republiky, preto-<br />
Ïe len takéto právne predpisy sa stávajú funkãnou<br />
súãasÈou právneho poriadku zluãiteºného s<br />
právom Európ<strong>sk</strong>ych spoloãenstiev a právom<br />
Európ<strong>sk</strong>ej únie.<br />
Práve z tohto dôvodu odbor legislatívy Ministerstva<br />
Ïivotného prostredia SR v spolupráci s<br />
vecn˘m odborom odpadového hospodárstva<br />
sekcie kvality Ïivotného prostredia Ministerstva<br />
Ïivotného prostredia SR zapracoval do návrhu<br />
novely zákona o odpadoch jednotlivé ustanovenia<br />
smernice Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu a<br />
Rady 2006/66/ES o batériách a akumulátoroch<br />
a o pouÏit˘ch batériách a akumulátoroch. V súãasnom<br />
období prebieha legislatívny proces odstraÀovania<br />
zásadn˘ch pripomienok subjektov,<br />
ktoré sa zúãastnili medzirezortného pripomienkového<br />
konania, po ukonãení tohto procesu nás<br />
ãaká spracovanie koneãn˘ch znení jednotliv˘ch<br />
ustanovení návrhu novely zákona ã. 223/2001 Z.<br />
z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektor˘ch<br />
zákonov v znení ne<strong>sk</strong>or‰ích predpisov tak, aby<br />
legislatívny proces mohol aÏ do jeho úspe‰ného<br />
ukonãenia ìalej pokraãovaÈ.<br />
âo je cieºom nového zákona o odpadoch, aké<br />
je jadro problému, na základe ktorého sa novela<br />
pripravuje<br />
Cieºom novelizácie zákona ã. 223/2001 Z. z.<br />
o odpadoch a o zmene a doplnení niektor˘ch zákonov<br />
v znení ne<strong>sk</strong>or‰ích predpisov je prispieÈ<br />
k ochrane, zachovaniu a zlep‰eniu kvality Ïivotného<br />
prostredia najmä:<br />
• minimalizáciou negatívnych vplyvov batérií<br />
a akumulátorov a pouÏit˘ch batérií a akumulátorov<br />
prostredníctvom zákazu uvádzaÈ na trh<br />
presne vy‰pecifikované druhy batérií a akumulátorov,<br />
ktoré obsahujú ortuÈ a kadmium,<br />
• ustanovením striktn˘ch povinností v‰etk˘m<br />
v˘robcom elektrozariadení, ktorí na nበvnú-<br />
43
M I N I S T E R S T V O Î I V O T N É H O P R O S T R E D I A<br />
S R<br />
torn˘ trh elektrozariadenia uvádzajú prostredníctvom<br />
internetového alebo katalógového<br />
predaja,<br />
• jednoznaãnej‰ím vymedzením postavenia kolektívnych<br />
systémov zberu, spracovania, recyklácie<br />
a zne‰kodnenia v oblasti t˘kajúcej sa<br />
nakladania s elektroodpadom,<br />
• zavedením podrobnej‰ej úpravy kontrolnej<br />
ãinnosti coln˘ch úradov pri cezhraniãnej preprave<br />
odpadov, pri dovoze, v˘voze a tranzite<br />
odpadov,<br />
• a v neposlednej rade zavedením systému vyradenia<br />
fyzicky neexistujúceho vozidla z evidencie<br />
a sfunkãnenia stagnujúceho stavu v prípadoch<br />
ak sú drÏitelia starého auta neznámi,<br />
nezistiteºní, pretoÏe vozidlo nemá Ïiadne identifikaãné<br />
údaje.<br />
Jadrom problému, okrem povinnosti transpozície<br />
vy‰‰ie citovanej smernice Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu<br />
a Rady do vnútro‰tátneho právneho<br />
predpisu Sloven<strong>sk</strong>ej republiky na základe, ktorej<br />
sa novela tohto zákona pripravuje, je aj reakcia<br />
ná‰ho ministerstva legislatívne upraviÈ po-<br />
Ïiadavky, ktoré priamo vyvstali z aplikaãnej<br />
praxe.<br />
Aké nové povinnosti a pre koho prinesie pripravovaná<br />
novela zákona o obaloch a odpadoch<br />
Novelizácia zákona ã. 223/2001 Z. z. o odpadoch<br />
a o zmene a doplnení niektor˘ch zákonov<br />
v znení ne<strong>sk</strong>or‰ích predpisov prinesie povinnosti<br />
pre v˘robcu, distribútora a predajcu.<br />
K zariadeniam, ktor˘ch súãasÈou sú batérie a<br />
akumulátory, budú musieÈ byÈ v budúcnosti priloÏené<br />
in‰trukcie s popisom, ako moÏno batérie<br />
a akumulátory zo zariadení bezpeãne vybraÈ<br />
spolu s informáciami pre uÏívateºov o ich materiálovom<br />
zloÏení; táto povinnosÈ sa nebude nevzÈahovaÈ<br />
na zariadenia, u ktor˘ch z dôvodov<br />
bezpeãnosti, v˘konu, medicín<strong>sk</strong>ych dôvodov,<br />
alebo z dôvodu integrity údajov, je potrebn˘<br />
stály prísun elektrickej energie a vyÏaduje sa stále<br />
spojenie medzi zariadením a batériou, alebo<br />
akumulátorom.<br />
Je snaha distribútorov a predajcov prenosn˘ch<br />
batérií a akumulátorov zaviazaÈ povinnosÈou<br />
• zabezpeãovaÈ vo svojich predajn˘ch miestach<br />
spätn˘ odber v‰etk˘ch druhov pouÏit˘ch<br />
prenosn˘ch batérií a akumulátorov bez<br />
ohºadu na v˘robnú znaãku, dátum ich uvedenia<br />
na trh a bez väzby na kúpu novej prenosnej<br />
batérie alebo akumulátora alebo iného tovaru<br />
po celú prevádzkovú dobu a bez nároku<br />
na odplatu za tento spätn˘ odber; náklady na<br />
zber, spracovanie a recykláciu sa pre koneãn˘ch<br />
uÏívateºov pri predaji nov˘ch prenosn˘ch<br />
batérií a akumulátorov nebudú uvádzaÈ<br />
oddelene,<br />
• informovaÈ koneãn˘ch uÏívateºov o moÏnosti<br />
odovzdania pouÏit˘ch prenosn˘ch batérií a<br />
akumulátorov na svojich predajn˘ch miestach,<br />
• odovzdávaÈ odobrané pouÏité prenosné batérie<br />
a akumulátory len autorizovanému spracovateºovi<br />
alebo fyzickej osobe (v zmysle<br />
Ïivnosten<strong>sk</strong>ého zákona) alebo právnickej osobe<br />
zabezpeãujúcej zber pouÏit˘ch prenosn˘ch<br />
batérií a akumulátorov na základe zmluvného<br />
vzÈahu s autorizovan˘m spracovateºom.<br />
V˘robca bude v budúcnosti povinn˘ pri uvedení<br />
batérií a akumulátorov na trh v Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republike dodaÈ v‰etk˘m autorizovan˘m spracovateºom<br />
presné chemické a materiálové zloÏenie<br />
batérií a akumulátorov pre potreby urãenia<br />
technologického a technického postupu ich spracovania<br />
a recyklácie.<br />
Nov˘ zákon o obaloch stanoví povinnosti povinnej<br />
osoby pri spätnom odbere obalov a zbere<br />
a zhodnocovaní odpadov z obalov uveden˘ch<br />
na trh alebo do obehu a ich zhodnocovanie<br />
a recykláciu minimálne v rozsahu záväzn˘ch<br />
limitov, ktoré budú ustanovené v nariadení vlády<br />
Sloven<strong>sk</strong>ej republiky pre rozsah zhodnocovania<br />
odpadov z obalov a pre rozsah ich recyklácie<br />
vo vzÈahu k celkovej hmotnosti odpadov<br />
z obalov. Túto povinnosÈ bude môcÈ oprávnená<br />
osoba preniesÈ v˘luãne na oprávnenú organizáciu.<br />
PovinnosÈ sa v tomto prípade nebude vÈahovaÈ<br />
na povinnú osobu, ktorá uvedie na trh alebo<br />
do obehu menej ako 200 kg obalov za príslu‰-<br />
n˘ kalendárny rok.<br />
Povinnej osobe bude umoÏnené plniÈ záväzné<br />
limity prostredníctvom zhodnotenia a recykláciou<br />
odpadov z obalov aj mimo územia Európ<strong>sk</strong>eho<br />
spoloãenstva, ak bude preukázané, Ïe<br />
zhodnotenie alebo recyklácia sa u<strong>sk</strong>utoãnili za<br />
podmienok, ktoré sú rovnocenné s podmienkami<br />
ustanoven˘mi v Európ<strong>sk</strong>ej únii. Splnenie<br />
podmienok bude preukazovaÈ povinná osoba<br />
alebo oprávnená organizácia.<br />
Povinná osoba bude povinná vhodn˘m spôsobom<br />
informovaÈ spotrebiteºov o spôsobe zabezpeãenia<br />
spätného odberu obalov a zberu odpadov<br />
z obalov. Túto povinnosÈ bude môcÈ zabezpeãiÈ<br />
aj prostredníctvom oprávnenej organizácie.<br />
Oprávnená organizácia bude novelou zákona<br />
zaviazaná predkladaÈ Ministerstvu Ïivotného<br />
prostredia SR „Správu o ãinnosti oprávnenej<br />
organizácie“ za kalendárny rok najne<strong>sk</strong>ôr do 6<br />
mesiacov po uplynutí kalendárneho roka. Správa<br />
o ãinnosti bude musieÈ obsahovaÈ informáciu<br />
o spôsobe zabezpeãenia spätného odberu, zberu,<br />
zhodnotenia a recyklácie odpadov z obalov,<br />
v˘‰ku zabezpeãovan˘ch cieºov zhodnotenia a recyklácie<br />
odpadov z obalov, mnoÏstvo zhodnoten˘ch<br />
a recyklovan˘ch odpadov z obalov pod-<br />
ºa jednotliv˘ch druhov v tonách a vyhlásenie o<br />
uhradení v‰etk˘ch povinn˘ch odvodov a daní,.<br />
ZároveÀ bude oprávnená organizácia zaviazaná<br />
povinnosÈou predkladaÈ Ministerstvu Ïivotného<br />
prostredia SR súvahu a v˘kaz zi<strong>sk</strong>ov a strát<br />
z riadnej individuálnej úãtovnej závierky do 30<br />
dní po jej schválení a v rovnakej lehote tieto informácie<br />
verejne sprístupÀovaÈ v elektronickej<br />
forme.<br />
âo v‰etko moÏno povaÏovaÈ za obal, na ktor˘<br />
sa novela vzÈahuje<br />
Za obal, na ktor˘ sa vzÈahuje návrh zákona o<br />
obaloch ne<strong>sk</strong>or‰ích predpisov sa povaÏuje v˘robok,<br />
ktor˘ sa pouÏíva na balenie, ochranu, manipuláciu,<br />
dodávanie a uvádzanie tovarov, od surovín<br />
po v˘robky, od v˘robcu po uÏívateºa alebo<br />
spotrebiteºa, bez toho, aby boli dotknuté ìal-<br />
‰ie funkcie obalu vtedy, ak je oddeliteºnou súãas-<br />
Èou v˘robku, nie je nevyhnutn˘ na uchovávanie,<br />
podporu alebo zachovávanie v˘robku poãas jeho<br />
Ïivotnosti a v‰etky jeho ãasti sú urãené na spoloãné<br />
pouÏitie, spotrebovanie alebo zne‰kodnenie,<br />
za obaly sa povaÏujú aj nevratné ãasti obalov<br />
pouÏívané na tie isté úãely.<br />
Obaly sa budú ãleniÈ na:<br />
• spotrebiteº<strong>sk</strong>˘ obal, ktor˘ tvorí bezprostrednú<br />
ochranu tovaru alebo <strong>sk</strong>upiny tovarov a v<br />
mieste nákupu tvorí tovarovú jednotku pre koneãného<br />
uÏívateºa alebo spotrebiteºa,<br />
• <strong>sk</strong>upinov˘ obal urãen˘ na to, aby tvoril v<br />
mieste nákupu <strong>sk</strong>upinu urãitého poãtu tovarov˘ch<br />
jednotiek bez ohºadu na to, ãi sa predáva<br />
koneãnému uÏívateºovi alebo spotrebiteºovi<br />
alebo slúÏi ako prostriedok na dopæÀanie<br />
tovarov do ponuky poãas predaja; môÏe<br />
sa z tovaru odstrániÈ bez ovplyvnenia jeho<br />
vlastností, alebo<br />
• prepravn˘ obal urãen˘ na uºahãenie manipulácie<br />
a prepravy urãitého mnoÏstva tovarov˘ch<br />
jednotiek alebo <strong>sk</strong>upinov˘ch balení s cie-<br />
ºom predchádzaÈ fyzickému po‰kodeniu pri<br />
manipulácii a preprave; prepravn˘m obalom<br />
nie je cestn˘, Ïelezniãn˘, lodn˘ ani leteck˘<br />
kontajner.<br />
Zálohovan˘m obalom bude obal v˘robku, pri<br />
predaji ktorého sa popri cene bude podºa návrhu<br />
novely zákona úãtovaÈ osobitná peÀaÏná ãiastka<br />
viazaná na obal pouÏit˘ na predaj v˘robkov.<br />
Opakovane pouÏiteºn˘ obal je zadefinovan˘<br />
ako obal, pôvodne urãen˘ na vykonanie minimálneho<br />
poãtu ciest alebo obehov poãas svojho<br />
Ïivotného cyklu, ktor˘ sa opakovane plní alebo<br />
pouÏije na ten ist˘ úãel, na ktor˘ bol urãen˘, a<br />
to s vyuÏitím alebo bez vyuÏitia pomocn˘ch<br />
v˘robkov prítomn˘ch na trhu, ktoré umoÏÀujú<br />
opakované naplnenie obalu; tak˘to opakovane<br />
pouÏit˘ obal sa stane odpadom z obalov, ak sa<br />
uÏ opakovane nepouÏije.<br />
Kto je vlastne drÏiteºom odpadu a aké sú<br />
jeho povinnosti vypl˘vajúce zo zákona<br />
V zmysle v‰eobecného ustanovenia § 2 ods.<br />
3 zákona ã. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene<br />
a doplnení niektor˘ch zákonov v znení ne<strong>sk</strong>or‰ích<br />
predpisov je drÏiteºom odpadu pôvodca<br />
odpadu alebo fyzická osoba, alebo právnická<br />
osoba, u ktorej sa odpad nachádza. V‰eobecné<br />
povinnosti drÏiteºa odpadu sú vymedzené v<br />
§ 19 ods. 1 zákona ã. 223/2001 Z. z. o odpadoch:<br />
• zaraìovaÈ odpady podºa Katalógu odpadov,<br />
• zhromaÏìovaÈ odpady utriedené podºa druhov<br />
odpadov a zabezpeãiÈ ich pred znehodnotením,<br />
odcudzením alebo in˘m neÏiaducim únikom,<br />
• zhromaÏìovaÈ oddelene nebezpeãné odpady<br />
podºa ich druhov, oznaãovaÈ ich urãen˘m spôsobom<br />
a nakladaÈ s nimi v súlade so zákonom<br />
a osobitn˘mi predpismi,<br />
• zhodnocovaÈ odpady pri svojej ãinnosti; odpad<br />
takto nevyuÏit˘ ponúknuÈ na zhodnotenie<br />
inému,<br />
• zabezpeãovaÈ zne‰kodnenie odpadov, ak nie<br />
je moÏné alebo úãelné zabezpeãiÈ ich zhodnotenie,<br />
• odovzdaÈ odpady len osobe oprávnenej nakladaÈ<br />
s odpadmi podºa tohto zákona, ak nezabez-<br />
44
M I N I S T E R S T V O Î I V O T N É H O P R O S T R E D I A<br />
S R<br />
peãuje ich zhodnotenie alebo zne‰kodnenie<br />
sám,<br />
• viesÈ a uchovávaÈ evidenciu o druhoch a<br />
mnoÏstve odpadov, s ktor˘mi nakladá, a o<br />
ich zhodnotení a zne‰kodnení,<br />
• ohlasovaÈ ustanovené údaje z evidencie príslu‰nému<br />
orgánu ‰tátnej správy odpadového<br />
hospodárstva; v prípade komunálnych odpadov<br />
len vtedy, ak nebolo súãasÈou ‰tatistického<br />
hlásenia povolenie na jeho sprístupnenie,<br />
• umoÏniÈ orgánom ‰tátneho dozoru v odpadovom<br />
hospodárstve prístup do stavieb, priestorov<br />
a zariadení, odoberanie vzoriek odpadov<br />
a na ich vyÏiadanie predloÏiÈ dokumentáciu a<br />
po<strong>sk</strong>ytnúÈ pravdivé a úplné informácie súvisiace<br />
s odpadov˘m hospodárstvom; ustanovenia<br />
osobitného predpisu t˘mto nie sú dotknuté,<br />
• predloÏiÈ na vyÏiadanie prechádzajúceho drÏiteºa<br />
odpadu doklady preukazujúce spôsob nakladania<br />
s odpadmi,<br />
• vykonaÈ opatrenia na nápravu uloÏené orgánom<br />
‰tátneho dozoru v odpadovom hospodárstve,<br />
• zabezpeãiÈ na základe vyjadrenia príslu‰ného<br />
orgánu ‰tátnej správy odpadového hospodárstva<br />
zhodnotenie odpadov, ktoré vznikli pri<br />
spracovateº<strong>sk</strong>ej operácii v colnom reÏime aktívny<br />
zu‰ºachÈovací styk alebo ich v˘voz pod-<br />
ºa ‰tvrtej ãasti tohto zákona,<br />
• zabezpeãiÈ analytickú kontrolu odpadov v<br />
ustanovenom rozsahu,<br />
• na ÏiadosÈ ministerstva, kraj<strong>sk</strong>ého úradu Ïivotného<br />
prostredia, obvodného úradu Ïivotného<br />
prostredia alebo nimi poverenej osoby bezplatne<br />
po<strong>sk</strong>ytnúÈ informácie potrebné na vypracovanie<br />
a aktualizáciu programu.<br />
Prejdime k obalom. Existuje nejaká norma,<br />
ktorá hovorí o obaloch napr. podºa objemu<br />
alebo bezpeãnosti, ktorú treba dodrÏiavaÈ pri<br />
likvidácii obalov<br />
Spôsob nakladania s obalmi a odpadmi z obalov<br />
upravuje niekoºko právnych predpisov. V prvom<br />
rade je to zákon o obaloch, v ktorom sa definujú<br />
druhy obalov, upravujú poÏiadavky na zlo-<br />
Ïenie, vlastnosti a oznaãovanie obalov, ìalej<br />
práva a povinnosti právnick˘ch a fyzick˘ch osôb<br />
pri pouÏívaní, zbere a zhodnocovaní odpadu z<br />
obalov, pôsobnosÈ orgánov ‰tátnej správy a zodpovednosÈ<br />
za poru‰ovanie povinností v oblasti<br />
obalov. PoÏiadavky na zloÏenie ustanovujú najvy‰‰ie<br />
prípustné hodnoty obsahu vybran˘ch ÈaÏk˘ch<br />
kovov v obaloch napr. olova, kadmia, ortuti<br />
a ‰esÈmocného chrómu, a poÏiadavka oznaãiÈ<br />
na obale vlastnosti pouÏitého obalového materiálu<br />
má uºahãiÈ zber, opätovné pouÏitie a<br />
zhodnocovanie. Zákon o obaloch je ‰pecifick˘m<br />
zákonom vo vzÈahu ku zákonu o odpadoch,<br />
pretoÏe ak neobsahuje osobitnú úpravu nakladania<br />
s odpadmi z obalov, postupuje sa pod-<br />
ºa zákona o odpadoch. Ako príklad by som mohla<br />
uviesÈ nakladanie s obalmi zneãisten˘mi zvy-<br />
‰kami nebezpeãn˘ch látok, ktoré sú vyÀaté z pôsobnosti<br />
zákona o obaloch a spôsob nakladania<br />
s nimi sa riadi zákonom o odpadoch.<br />
Na ktoré obaly sa vzÈahuje povinnosÈ odovzdávania<br />
na <strong>sk</strong>ládky, alebo iné stanovené<br />
miesta, aby sa nezneãisÈovalo okolie<br />
Pri nakladaní s odpadmi z obalov by som<br />
rada upozornila na tú <strong>sk</strong>utoãnosÈ, Ïe ak hovoríme<br />
obaloch, potom pri nakladaní s odpadmi z<br />
obalov kladieme dôraz na prevenciu, zber a<br />
zhodnocovanie. V tejto súvislosti sú tzv. povinné<br />
osoby, v zmysle zákona o obaloch, povinné<br />
plniÈ tzv. záväzné limity vyjadrujúce mieru zhodnotenia<br />
odpadov z obalov a záväzné limity recyklácie.<br />
Tento postup vychádza zo smernice ES,<br />
priãom miera zhodnotenia sa bude ìalej sprís-<br />
ÀovaÈ. Pre splnenie tejto povinnosti je povinná<br />
osoba preukázaÈ nielen to, Ïe zabezpeãila zber<br />
odpadov z obalov, ale aj to, Ïe sa zhodnotili. Pod-<br />
ºa nariadenia vlády SR ã. 220/2005 Z. z. pre rok<br />
2007 boli stanovené záväzné limity zhodnocovania<br />
pre obalov˘ materiál papier na úrovni<br />
45%, <strong>sk</strong>lo 43%, plasty 36% a kovy 25%. DosiahnuÈ<br />
tieto ciele v zhodnocovaní, ale v koneãnom<br />
dôsledku aj v recyklácii, je moÏné len za v˘raznej<br />
podpory a rozvoja separovaného zberu odpadu<br />
z obalov. Zákon o obaloch preto vôbec nehovorí<br />
o moÏnosti zne‰kodÀovania tohto druhu<br />
odpadov na <strong>sk</strong>ládkach. Jedinú v˘nimku predstavujú<br />
odpady z obalov zneãistené zvy‰kami nebezpeãn˘mi<br />
látkami, ktoré sú vyÀaté z pôsobnosti<br />
zákona o obaloch a spôsob nakladania s nimi<br />
sa riadi zákonom o odpadoch.<br />
Komu prináleÏí povinnosÈ evidencie odpadu<br />
a sú dostatoãne informovaní v‰etci na ktor˘ch<br />
sa to vzÈahuje, o svojej povinnosti<br />
Ak hovoríme o odpadoch z obalov, potom povinnosÈ<br />
viesÈ evidenciu o obaloch uveden˘ch trh<br />
a o plnení záväzn˘ch limitov zhodnocovania a<br />
recyklácie odpadov z obalov je povinná osoba,<br />
ktorou je podnikateº, ktor˘ uvádza na trh obaly<br />
alebo v˘robky v obaloch okrem v˘robcov obalov.<br />
Povinné osoby sa musia registrovaÈ v Registri<br />
povinn˘ch osôb. Niektoré povinnosti môÏe<br />
povinná osoba zabezpeãiÈ aj s pomocou tzv.<br />
oprávnenej organizácie zaloÏenej povinn˘mi<br />
osobami, ktorá potom vedie evidenciu za kaÏdú<br />
povinnú osobu. Prax ukazuje, Ïe nie v‰etci si doteraz<br />
splnili svoju povinnosÈ, pretoÏe poãet zaregistrovan˘ch<br />
osôb je v˘razne niωí v porovnaní<br />
s odborn˘mi odhadmi.<br />
Aké najãastej‰ie priestupky sa vy<strong>sk</strong>ytujú v súvislosti<br />
s touto problematikou Bude moÏnosÈ<br />
vyvodzovaÈ na základe vy‰etrovania a<br />
zistení vinníka aj iné sankcie ako doteraz<br />
Ak by sme sa pozreli na problematiku odpadov<br />
z hºadi<strong>sk</strong>a zákona o odpadoch, tak azda<br />
najpálãivej‰ím problémom je nepovolene uloÏen˘<br />
odpad, ktor˘ v‰etci poznáme ako „ãierne<br />
<strong>sk</strong>ládky odpadov“. Podºa zákona o odpadoch je<br />
za nakladanie s komunálnymi odpadmi, ktoré<br />
vznikli na území obce, a s drobn˘mi stavebn˘mi<br />
odpadmi, ktoré vznikli na území obce, zodpovedná<br />
obec. Obec je povinná zabezpeãiÈ alebo<br />
umoÏniÈ zber a prepravu komunálnych odpadov<br />
vznikajúcich na jej území na úãely ich zhodnotenia<br />
alebo zne‰kodnenia v súlade s t˘mto<br />
zákonom vrátane zabezpeãenia zbern˘ch nádob<br />
zodpovedajúcich systému zberu komunálnych<br />
odpadov v obci a zabezpeãenia priestoru, kde<br />
môÏu obãania odovzdávaÈ oddelené zloÏky komunálnych<br />
odpadov v rámci separovaného zberu.<br />
Ak sa nezistí osoba zodpovedná za umiestnenie<br />
odpadu na nehnuteºnosti v rozpore so zákonom<br />
o odpadoch zabezpeãí zhodnotenie odpadu<br />
alebo zne‰kodnenie odpadu na vlastné náklady<br />
príslu‰n˘ obvodn˘ úrad Ïivotného prostredia;<br />
ak ide o komunálne odpady alebo drobné<br />
stavebné odpady, zhodnotenie alebo zne‰kodnenie<br />
na vlastné náklady zabezpeãí obec, na ktorej<br />
území boli tieto odpady umiestnené v rozpore<br />
so zákonom o odpadoch.<br />
Problémy s „ãiernymi <strong>sk</strong>ládkami odpadov“<br />
úzko súvisia so systémom zberu komunálneho<br />
odpadu v obci. Práve to je základn˘ faktor, od<br />
ktorého sa závisí spôsob nakladania s komunálnym<br />
odpadom v obci a pokiaº nie je systém<br />
zberu nastaven˘ optimálne, môÏe dochádzaÈ<br />
práve k uvádzanému javu nepovoleného ukladania<br />
odpadu.<br />
Podºa zákona o odpadoch sa zakazuje uloÏiÈ<br />
alebo ponechaÈ odpad na inom mieste ako na<br />
mieste na to urãenom v súlade so zákonom o odpadoch.<br />
Poru‰enie tohto ustanovenia je spojené<br />
so sankciou, ktorou je pokuta do 500 tis. Sk<br />
právnickej osobe alebo fyzickej osobe – podnikateºovi.<br />
V ostatn˘ch prípadoch (fyzická osoba)<br />
ide o priestupok, ktor˘ prerokúva obec a môÏe<br />
uloÏiÈ pokutu do 5 tis. Sk.<br />
S recykláciou odpadu sú spojené aj urãité<br />
poplatky, menia sa na základe Novely zákona<br />
o odpadoch a obaloch<br />
Poplatky do Recyklaãného fondu sa nemenia,<br />
tieto sú podrobne ‰pecifikované vo vyhlá‰ke<br />
Ministerstva Ïivotného prostredia Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republiky ã. 127/2004 Z. z. o sadzbách pre v˘poãet<br />
príspevkov do Recyklaãného fondu, o<br />
zozname v˘robkov, materiálov a zariadení, za<br />
ktoré sa platí príspevok do Recyklaãného fondu,<br />
a o podrobnostiach o obsahu Ïiadosti o po<strong>sk</strong>ytnutie<br />
prostriedkov z Recyklaãného fondu v<br />
znení vyhlá‰ky Ministerstva Ïivotného prostredia<br />
Sloven<strong>sk</strong>ej republiky ã. 359/2005 Z. z.<br />
Z vá‰ho odborného pohºadu na spomínanú<br />
novelu zákona o odpadoch, vidíte aj jej slabiny<br />
âo treba dorie‰iÈ, odstrániÈ, prispôsobiÈ,<br />
prípadne doplniÈ, aby vyhovovala súãasnému<br />
stavu<br />
Jednoznaãne je nevyhnutné novelou zákona<br />
o odpadoch zabezpeãiÈ aby subjekty, ktoré operujú<br />
na trhu s odpadmi nezneuÏívali svoje postavenie<br />
obchádzaním ustanovení zákona a upraviÈ<br />
povinnosti platieb do Recyklaãného fondu z<br />
hºadi<strong>sk</strong>a odstránenia dvojitého finanãného zaÈa-<br />
Ïenia spoplatnenia toho istého obalu jednak pod-<br />
ºa zákona o odpadoch a jednak zaÈaÏením povinnosÈou<br />
plnenia záväzn˘ch limitov zhodnotenia<br />
zberu a zhodnotenia odpadu z obalov.<br />
Pripravuje sa novela zákona o odpadoch a<br />
obaloch v súlade s európ<strong>sk</strong>ymi normami, alebo<br />
e‰te treba urobiÈ viac zmien aby sa zladila<br />
s európ<strong>sk</strong>ym trendom<br />
Pripravovan˘ návrh novely zákona o odpadoch<br />
po ukonãení legislatívneho procesu bude<br />
plne v súlade s príslu‰nou smernicou Európ<strong>sk</strong>eho<br />
parlamentu a Rady 2006/66/ES a pripravovan˘<br />
návrh novely zákona o obaloch obsahuje<br />
plnú transpozíciu Smernice Rady 94/62/ES v<br />
znení smernice 2004/12/ES Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu<br />
a Rady a smernice Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu<br />
a Rady 2005/20/ES.<br />
A na záver by ste mohli zhrnúÈ ão pozitívne<br />
prinesie pre Ïivotné prostredie a kvalitu Ïivota<br />
obyvateºom Sloven<strong>sk</strong>a.<br />
Problematika Ïivotného prostredia najmä v<br />
oblasti odpadového hospodárstva sa stáva z roka<br />
na rok dôleÏitej‰ou a di<strong>sk</strong>utovanej‰ou témou, urãite<br />
pripravovan˘ návrh novely zákona o odpadoch<br />
prinesie lep‰ie vyuÏitie prostriedkov povinn˘ch<br />
osôb, urãen˘ch na podporu separovaného<br />
zberu v obciach a minimalizáciu negatívnych<br />
vplyvov batérií a akumulátorov a pouÏit˘ch batérií<br />
na Ïivotné prostredie.<br />
45
N Á R O D N Á R A D A S R<br />
Pre dobr˘ Ïivot je dôleÏité nielen dobré zdravie, istota a harmónia, ale aby sa naozaj dobre Ïilo<br />
v‰etk˘m, ktorí chcú do s˘tosti vychutnávaÈ napríklad krásu prostredia, je potrebné zabezpeãiÈ aj<br />
kvalitnú legislatívu, ktorá zaruãí priazniv˘ v˘voj a následne vy‰‰ie uspokojovanie potrieb.<br />
Práve v Ïivotnom prostredí sa vedia dobre orientovaÈ b˘val˘ minister pôdohospodárstva<br />
Miroslav JURE≈A a tieÏ b˘val˘ minister Ïivotného prostredia Lászlo MIKLÓS,<br />
ktorí sú v súãasnosti ãlenmi V˘boru NR SR pre pôdohospodárstvo, Ïivotné prostredie<br />
a ochranu prírody. V nasledujúcom rozhovore odpovedali redaktorke Anne Komovej.<br />
Aj zákony musia byÈ<br />
v súlade s potrebami ãloveka<br />
Zákony pre oblasÈ Ïivotného prostredia sa<br />
pripravujú z pochopiteºn˘ch dôvodov dlh‰í<br />
ãas ako jeden rok pretoÏe treba pri príprave<br />
dôsledne zvaÏovaÈ spoloãné záujmy priemyslu,<br />
poºnohospodárstva aj obãanov. Je<br />
moÏné akceptovaÈ a zosúladiÈ v‰etky poÏiadavky<br />
L. Miklós: Len teoreticky. V zásade tlak<br />
priemyslu a poºnohospodárstva proti environmentálnym<br />
obmedzeniam je omnoho silnej‰í<br />
, ako záujmy obãanov. Nakoniec treba<br />
povedaÈ, Ïe obmedzenia, zákazy, príkazy,<br />
pravidlá správania v danom momente nemá<br />
rád ani obãan, priãom samozrejme Ïivotné<br />
prostredie sa chráni pre zdravie a pohodu<br />
kaÏdého fyzického obãana – nie pre podniky<br />
a in‰titúcie. Treba povedaÈ aj to, Ïe na rozdiel<br />
od ostatn˘ch dotknut˘ch hráãov „Ïivotné prostredie“<br />
ako in‰titúcia nemá ekonomick˘ záujem<br />
na v˘sledkoch boja, ten záujem je v‰eobecn˘<br />
a dlhodob˘, definovan˘ ako „ão nie je<br />
ekologické, nie je (dlhodobo celkom urãite)<br />
ekonomické.<br />
M. JureÀa: NájsÈ vhodné rie‰enia v legislatíve<br />
Ïivotného prostredia bolo vÏdy veºmi nároãné.<br />
Väã‰inou majú obmedzujúci charakter<br />
a vo väã‰ine prípadov majú za následok<br />
vzrast prevádzkov˘ch a investiãn˘ch nákladov<br />
podnikov a firiem. Na druhej strane je<br />
nesmierne dôleÏité, aby hospodár<strong>sk</strong>e ãinnosti<br />
nad prípustnú mieru nezaÈaÏovali Ïivotné<br />
prostredie a aby bol ‰tát schopn˘ daÈ také<br />
legislatívne rámce, ktoré budú garantovaÈ<br />
kvalitu podmienok pre Ïivot obãanov. Jedn˘m<br />
zo základn˘ch problémov, ktoré vidím<br />
v oblasti legislatívy Ïivotného prostredia na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u je snaha sprísÀovaÈ normy oproti<br />
ostatn˘m ‰tátom EÚ, ão hendikepuje domácich<br />
producentov a má priamy vplyv na<br />
konkurencieschopnosÈ sloven<strong>sk</strong>ého hospodárstva.<br />
Z dikcie niektor˘ch environmentálnych<br />
zákonov, ktoré boli pripravované a prijaté<br />
poãas uplynul˘ch dvoch Dzurindov˘ch<br />
vlád jasne cítiÈ vplyv niektor˘ch extrémne<br />
orientovan˘ch mimovládnych organizácií,<br />
ktoré dostali pre svoje konanie nenáleÏit˘<br />
priestor, priãom o odbornej úrovni je moÏné<br />
neraz pochybovaÈ. Aj keì si nemyslím, Ïe<br />
je moÏné uspokojiÈ v‰etky zainteresované<br />
<strong>sk</strong>upiny, verím v zdrav˘ rozum a rozumn˘<br />
kompromis, ktor˘ odstráni súãasné disparity<br />
a problémy v legislatíve Ïivotného prostredia.<br />
Ak˘ zákon by sa ão naj<strong>sk</strong>ôr z vá‰ho pohºadu,<br />
pohºadu profesionálov, mal dostaÈ v ão<br />
najkrat‰om ãase na prerokovanie do NR<br />
L. Miklós: V oblasti Ïivotného prostredia<br />
urãite zákon o star˘ch environmentálnych<br />
záÈaÏiach.<br />
M. JureÀa: KaÏdá novela ãi nov˘ zákon v<br />
oblasti Ïivotného prostredia by mal predov‰etk˘m<br />
obsahovaÈ kvalitnú transpozíciu európ<strong>sk</strong>ych<br />
smerníc, pretoÏe EÚ povaÏuje<br />
ochranu a kvalitu Ïivotného prostredia za<br />
jednu z hlavn˘ch priorít svojich politík. Samozrejme,<br />
oãakávam aj odstránenie protichodnosti<br />
niektor˘ch ustanovení environmentálnych<br />
noriem s ostatnou legislatívou. V<br />
nedávnej minulosti bolo beÏnou praxou, Ïe to,<br />
ão nepresadilo MÎP alebo mimovládky do<br />
ostatn˘ch zákonov, dostalo sa do environmentálnej<br />
legislatívy. Potom neãudo, Ïe sa neraz<br />
stalo, Ïe ak obãan alebo organizácia konala<br />
v zmysle jedného zákona, napríklad o lesoch,<br />
dostal sa do protiprávneho stavu v<br />
zmysle zákona o ochrane prírody. Ale tak˘ch<br />
anomálií a nesúladu by sme na‰li ìaleko viac<br />
aj v in˘ch oblastiach. Problémy majú záchranári,<br />
hasiãi, letci, chovatelia, poºnohospodári,...<br />
Environmentálna legislatíva sa netvorí<br />
pre úzku <strong>sk</strong>upinu zasväten˘ch, ale zasahuje<br />
do v‰etk˘ch sfér Ïivota spoloãnosti. Preto by<br />
mala byÈ vyváÏená, ‰iroko akceptovateºná,<br />
ktorá nebude zámienkou pre kriminalizáciu<br />
obãanov ãi odborn˘ch záujmov˘ch <strong>sk</strong>upín,<br />
ale bude <strong>sk</strong>utoãne pre ãloveka, na ochranu<br />
jeho zdravia a kvality Ïivota.<br />
Pripravuje sa novela zákona o obaloch a<br />
zákona o odpadoch. âo by malo byÈ jeho<br />
ústrednou ideou<br />
L. Miklós: Rozdelenie zodpovednosti, a t˘m<br />
aj ekonomickej záÈaÏe, ktorú treba vynaloÏiÈ<br />
na zhodnotenie alebo zne‰kodnenie odpadov<br />
medzi v˘robcov obalov aj v˘robkov, ìalej obchod<br />
a spotrebiteºov. KaÏd˘ v˘robok aj jeho<br />
obal sa po ãase stanú samozrejme pre daného<br />
drÏiteºa nepotrebn˘mi, teda stanú sa odpadom.<br />
Samozrejme v˘roba a obchod má z v˘roby<br />
a distribúcie zi<strong>sk</strong>, obãan spotrebiteº platí<br />
– keì kúpi aj keì likviduje. Ak sa dostane<br />
odpad na spracovanie, je to uÏ materiál pre<br />
v˘robu, stane sa zdrojom pre ìal‰í ekonomick˘<br />
cyklus, teda aj zdrojom zi<strong>sk</strong>u. Treba<br />
udrÏaÈ, aby kolobeh materiálu aj vo fáze „odpadu“<br />
bolo ekonomicky v˘hodn˘ pre v‰etk˘ch,<br />
zabezpeãiÈ stratégiu „win-win“.<br />
M. JureÀa: So vzrastom Ïivotnej úrovne<br />
spoloãnosti vzrastá úmerne aj tvorba odpadov<br />
46
N Á R O D N Á R A D A S R<br />
– komunálnych aj t˘ch z hospodár<strong>sk</strong>ej produkcie.<br />
Preto by mala nová legislatíva jasne<br />
urãovaÈ environmentálne vhodné spôsoby<br />
nakladania s odpadmi tak, aby sa zo Sloven<strong>sk</strong>a<br />
nestala jedna veºká <strong>sk</strong>ládka, ale aby sa na-<br />
‰li rozumné a ekonomicky v˘hodné rie‰enia<br />
pre ìal‰ie vyuÏitie odpadov v hospodárstve.<br />
Sloven<strong>sk</strong>o je závislé od dovozu surovín a<br />
energetick˘ch nosiãov zo zahraniãia. Odpady<br />
sa môÏu staÈ ich v˘znamn˘m zdrojom, ktor˘m<br />
môÏeme ãiastoãne nahradiÈ dovozy a<br />
vylep‰iÈ tak zahraniãnú obchodnú bilanciu na-<br />
‰ej krajiny. To základné ão by mal zákon obsahovaÈ<br />
je prísne dodrÏiavanie základného<br />
pravidla: „ZneãisÈovateº platí“. Vyvodenie<br />
priamej zodpovednosti pôvodcov odpadov<br />
je kºúãom k ochrane verejn˘ch financií, lebo<br />
nie je tajomstvom, Ïe ‰tát musí vkladaÈ obrov<strong>sk</strong>é<br />
zdroje do sanovania nelegálnych <strong>sk</strong>ládok,<br />
star˘ch environmentálnych záÈaÏí, pozostatkoch<br />
po hospodár<strong>sk</strong>ych ãinnostiach, ktoré<br />
ohrozujú kvalitu Ïivotného prostredia a<br />
zdravia obãanov. Do budúcnosti je potrebné<br />
prijaÈ prísne normy, ktoré budú garantovaÈ<br />
identifikáciu pôvodcov odpadov a kvalitu<br />
nakladania s nimi.<br />
âo treba novelizovaÈ a ãomu sa treba v˘raznej‰ie<br />
v zákone venovaÈ<br />
L. Miklós: Je toho viac, ale za najv˘znamnej‰í<br />
moment povaÏujem dostaÈ ão najlep‰ie<br />
vytrieden˘ odpad na ìal‰ie spracovanie: Najlacnej‰ie<br />
je to cez zapojenie obcí a obãana,<br />
resp. bez toho to dosÈ dobre nejde. ZapojiÈ obãana<br />
len so spoºahnutím sa na jeho ekologické<br />
vedomie sa podarí v najlep‰om prípade tak<br />
maximum na 40-50%, treba uplatniÈ jednak<br />
vynucovacie nástroje (poplatky a sankcie), ale<br />
e‰te lep‰ie zabezpeãiÈ, aby odpad bol uÏ aj v<br />
rukách obãana tovarom, napr. cez zálohovacie<br />
systémy. Samozrejme v˘roba a obchod<br />
budú proti tomu protestovaÈ, pretoÏe je to<br />
pre nich v porovnaní so súãasnosÈou – keì o<br />
mnohé komodity po ich predaji uÏ nemali<br />
Ïiadnu starosÈ – záÈaÏ.<br />
M. JureÀa: Je potrebné klásÈ maximálny dôraz<br />
na procesy separácie a recyklácie odpadov.<br />
Musia sa nájsÈ vhodné legislatívne rámce<br />
pre obmedzenie <strong>sk</strong>ládkovania a zavádzanie<br />
nov˘ch progresívnych technológií do odpadového<br />
hospodárstva, ktoré zabezpeãia dostatok<br />
zdrojov – vstupn˘ch surovín pre sloven<strong>sk</strong>˘<br />
priemysel. ZároveÀ je potrebné odstrániÈ<br />
„obchodovanie s potvrdenkami“, ktoré<br />
vytvárajú tieÀovú odpadár<strong>sk</strong>u ekonomiku,<br />
po‰kodzujú t˘ch, ktor˘ sa snaÏia o korektné<br />
nakladanie s odpadmi. Je potrebné sprísniÈ<br />
kontrolu správania sa povinn˘ch osôb, to<br />
znamená t˘ch, ktorí vyrábajú alebo uvádzajú<br />
v˘robky a obaly na trh, ktorí neraz zneu-<br />
Ïívajú diery v súãasnej legislatíve a prostredníctvom<br />
niektor˘ch nastrãen˘ch firiem a organizácií<br />
si plnia povinnosti len na papieri a<br />
ão je neprípustné, doslova okrádajú systém a<br />
obãanov o finanãné prostriedky. Oãakávam<br />
od MÎP razantné rie‰enie tohto problému,<br />
pretoÏe ak si obãan v cene v˘robku zaplatí za<br />
jeho environmentálne vhodnú likvidáciu, nie<br />
je moÏné, aby si niekto tieto peniaze prisvojil<br />
a to, ão má <strong>sk</strong>onãiÈ u recyklátora, <strong>sk</strong>onãí<br />
nekontrolovane na <strong>sk</strong>ládke.<br />
Do akej miery zneãisÈuje pôdu a vodu poºnohospodárstvo<br />
a priemysel a ako je to so<br />
zneãisÈovaním vôd a prostredia samotn˘mi<br />
obyvateºmi Sloven<strong>sk</strong>a<br />
L. Miklós: Aktuálne zneãisÈovanie uÏ nie je<br />
aÏ také dramatické a je viac alebo menej kontrolované,<br />
aj keì sa vy<strong>sk</strong>ytujú z ãasu na ãas<br />
excesy, ktorá sú aj verejnosti známe. Hor‰ie<br />
je to s minul˘m zneãistením podzemn˘ch<br />
vôd celej Podunaj<strong>sk</strong>ej níÏiny, ale aj ostatn˘ch<br />
níÏin a kotlín dusiãnanmi z ich celoplo‰-<br />
nej aplikácie poºnohospodármi ako aj z bodov˘ch<br />
zdrojov zo Ïivoãí‰nej veºkov˘roby do takej<br />
miery, Ïe bez úpravy sú na pitné úãely nevhodné.<br />
Toto zneãistenie sa prakticky nedá<br />
odstrániÈ, aspoÀ nie v najbliωej dobe. Tu mô-<br />
Ïeme naozaj postaviÈ <strong>sk</strong>oro básnickú a urãite<br />
v znaãnej miere dogmatickú – alebo laickú<br />
– otázku, ktorú ãasto stavia najmä priemysel<br />
a poºnohospodárstvo voãi Ïivotnému<br />
prostrediu: „âo unesie na‰e hospodárstvo“.<br />
(Mieni sa t˘m vplyv regulatívov Ïivotného<br />
prostredia na ekonomiku v˘roby a obchodu).<br />
âo teda unesie, najmä z dlhodobého hºadi<strong>sk</strong>a.<br />
âo nás(‰tát aj obãana) stojí napr. Ïe pitnú<br />
vodu nemoÏno zí<strong>sk</strong>aÈ z miestnych zdrojov<br />
a treba dopravovaÈ na stovky km Samozrejme<br />
pre niektoré subjekty aj táto ãinnosÈ priná‰a<br />
zi<strong>sk</strong>y. In˘m problémov˘m okruhom je<br />
t˘ch viac ako 10 tisíc bodov väã‰ích-men‰ích<br />
star˘ch environmentálnych záÈaÏí – háld,<br />
smetí<strong>sk</strong>, <strong>sk</strong>ládok, odkalí<strong>sk</strong>, <strong>sk</strong>ladov agrochemikálií,<br />
ku ktor˘m sa uÏ nikto nehlási, ale<br />
znamenajú tzv. ãasované bomby pre Ïivotné<br />
prostredie.<br />
M. JureÀa: Nechcem zachádzaÈ do ‰tatistick˘ch<br />
detailov. Kto chce poznaÈ ãísla, nájde si<br />
ich v kaÏdoroãnej v˘roãnej Správe o stave Ïivotného<br />
prostredia Sloven<strong>sk</strong>ej republiky, ktorú<br />
vydáva MÎP SR. Na margo priemyseln˘ch<br />
a poºnohospodár<strong>sk</strong>ych v˘rob je treba povedaÈ,<br />
Ïe miera zneãistenia postupne zniÏuje. Je to<br />
dané jednak sprísÀujúcimi sa limitmi na zneãisÈujúce<br />
látky z hospodár<strong>sk</strong>ych ãinností, na<br />
druhej strane v‰ak zavádzaním nov˘ch environmentálne<br />
vhodn˘ch technológií. V oblasti<br />
pôdohospodárstva je dôleÏité presadzovaÈ<br />
také agrotechnické postupy, ktoré budú garantovaÈ<br />
ão najniωiu mieru zneãistenia jednotliv˘ch<br />
zloÏiek Ïivotného prostredia. Pre stav a<br />
kvalitu Ïivotného prostredia je najvhodne‰ie<br />
tzv. ekologické poºnohospodárstvo. KeìÏe<br />
jeho produkty sú v‰eobecne drah‰ie, jeho<br />
rozvoj závisí od dopytu po ekopotravinách a<br />
teda od miery Ïivotného ‰tandardu obãanov<br />
Sloven<strong>sk</strong>a.<br />
A ão s odpadom, ktor˘ sa dostane na Sloven<strong>sk</strong>o<br />
zo zahraniãia, aj také prípady boli,<br />
sme dostatoãne legislatívne chránení pred<br />
podobn˘mi situáciami<br />
L. Miklós: V rámci EÚ, kde je voºn˘ pohyb<br />
tovaru, je ochrana dosÈ ÈaÏká, aj keì legislatíva<br />
existuje. SprísÀovanie tejto legislatívy vyvoláva<br />
odpor hospodár<strong>sk</strong>ych subjektov v EÚ,<br />
aj u nás. Najväã‰ím problémom tu je, Ïe sú<br />
v˘razne rozdielne náklady na zne‰kodÀovanie<br />
odpadov v rôznych ‰tátoch – u nás samozrejme<br />
niωie, ako v západnej Európe, alebo<br />
Ïe u nás je mnohokrát najekonomickej‰ie vyuÏitie<br />
pozemku umoÏniÈ západnej firme ulo-<br />
ÏiÈ svoj odpad na Àom. TakÏe rozhodujúcu<br />
úlohu aj v tomto hrajú ekonomické záujmy<br />
konkrétnych subjektov, ktoré môÏu obohraÈ<br />
aj sebalep‰iu legislatívu.<br />
M. JureÀa: Nelegálne dovozy sú v‰eobecn˘m<br />
problémom celej EÚ. KeìÏe vo vyspel˘ch<br />
krajinách EÚ dlhodobo platia prísne<br />
normy, nakladanie a likvidácia odpadov je<br />
tam veºmi drahá. Preto sa nájdu zahraniãné<br />
firmy, ktoré sa uchyºujú k nelegálnym praktikám.<br />
Je smutné, Ïe bez pomoci na‰ich domácich<br />
firiem a obãanov by také konanie nemalo<br />
‰ancu na úspech, ale moc peÀazí je veºká.<br />
Preto je potrebná vysoká súãinnosÈ v‰etk˘ch<br />
dotknut˘ch orgánov a organizácií a samozrejme<br />
i prísny a korektn˘ postup ‰tátov,<br />
odkiaº odpad pochádza. Momentálne krajiny<br />
b˘valého v˘chodného bloku Èahajú za krat‰í<br />
koniec, aj keì oficiálna politika EÚ vedie k<br />
povinnosti likvidovaÈ odpad na území ‰tátu.,<br />
kde vznikol, ak má na to príslu‰né kapacity.<br />
Prax je v‰ak ìaleko zloÏitej‰ia.<br />
Existuje nejak˘ sporn˘ problém, ktor˘ treba<br />
aktuálne rie‰iÈ v rámci európ<strong>sk</strong>ych<br />
smerníc<br />
L. Miklós: Je ich viac, ich podstata spoãíva<br />
<strong>sk</strong>oro vÏdy práve v rozdielnom stave ekonomík<br />
v regiónoch EU , a konkrétne v ekonomike<br />
odpadového hospodárstva.<br />
M. JureÀa: Sporn˘ch problémov je viac.<br />
T˘m základn˘m je rôzne nazeranie na likvidáciu<br />
a zhodnocovanie odpadov. Veºké západ-<br />
47
N Á R O D N Á R A D A S R<br />
né krajiny, kde sa historicky vyvinulo spaºovanie<br />
odpadov ako základn˘ spôsob ich likvidácie,<br />
sa snaÏia aby energetické zhodnotenie<br />
odpadov bolo rovnocenné materiálovému.<br />
Ako krajina, ktorá v oblasti energetiky nepodlieha<br />
tendenãn˘m vplyvom a je za rozvoj<br />
bezpeãnej jadrovej energetiky, nemáme strategicky<br />
do budúcnosti problém s energiami<br />
tak, ako je to kvôli silnej zelenej loby v Rakú<strong>sk</strong>u,<br />
ãi Nemecku. Práve kvôli surovinovej<br />
závislosti ná‰ho hospodárstva kladieme dôraz<br />
na materiálové zhodnotenie a prioritnú<br />
podporu recyklácie odpadov. BohuÏiaº, je<br />
treba <strong>sk</strong>on‰tatovaÈ rôznu váhu jednotliv˘ch<br />
delegácií pri rokovaniach na úrovni komisie<br />
a silu veºk˘ch ekonomík star˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch<br />
‰tátov.<br />
U nás na Sloven<strong>sk</strong>u sa berie väã‰í ohºad na<br />
obchodníkov, konkrétne pri zálohovaní<br />
nápojov˘ch obalov, ako v zahraniãí. Je to<br />
podºa vás potrebné Aké sú na to dôvody<br />
L. Miklós: Treba definovaÈ, kto u nás! Musím<br />
priznaÈ, Ïe hospodár<strong>sk</strong>e rezorty boli aj za<br />
môjho pôsobenia na strane v˘robcov a obchodu.<br />
Aj keì som mal s predstaviteºmi ekonomickej<br />
sféry korektné a otvorené vzÈahy, nepodarilo<br />
sa mi napr. presadiÈ zálohovanie<br />
PET flia‰.<br />
M. JureÀa: Zálohovanie je téma, ktorá je<br />
dlhodobo Ïivená. Otázku potreby zálohovania<br />
hravo vyrie‰i zavádzanie nov˘ch technológií<br />
pre spracovanie komunálnych odpadov.<br />
Najnov‰ie trendy vo svete ukazujú, Ïe separovanie<br />
u obãana je drahé a zloÏité, hlavne v<br />
neadresnom prostredí sídli<strong>sk</strong>. Preto sa zaãínajú<br />
v západnej Európe budovaÈ spracovateº<strong>sk</strong>é<br />
závody, ktoré vyseparujú v‰etok komunálny<br />
odpad, jeho materiálovo nevyuÏiteºné ãasti<br />
energeticky zhodnotia a len malé percento<br />
ìalej nespracovateºného odpadu sa ukladá do<br />
zeme alebo termicky zlikviduje. Toto je jediná<br />
cesta do budúcnosti. Zálohovanie je z ekonomického<br />
hºadi<strong>sk</strong>a vhodné pre opakovateºné<br />
obaly. Problém nevidím v zv˘hodÀovaní<br />
obchodníkov, ale <strong>sk</strong>ôr v otázke potreby obrov<strong>sk</strong>˘ch<br />
zdrojov, ktoré sú potrebné na zavedenie<br />
systému zálohovania a tie budú vytiahnuté<br />
zase len z peÀaÏeniek obãanov. Ak<br />
hovorím o zálohovaní obalov, bavíme sa predov‰etk˘m<br />
o PET fºa‰iach a plechovkách od<br />
nápojov. Tieto komodity tvoria len nepatrnú<br />
ãasÈ odpadov, takÏe zavedenie drahého systému<br />
by problematiku zhodnocovania a likvidácie<br />
obalov rie‰ilo len v malej miere.<br />
Dá sa porovnaÈ zneãistenie pôdy u nás a v<br />
zahraniãí, ako je to napríklad s dodrÏiavaním<br />
separovaného zberu<br />
L. Miklós: Ako som uÏ povedal, aktuálne<br />
zneãisÈovanie pôdy nie je dramatické. Väã‰ie<br />
problémy znamená zneãistenie podzemn˘ch<br />
vôd, rezíduá zneãistenia v pôde a erózia pôdy.<br />
Pred rokom 1989, v 70. a 80. rokoch bolo zneãisÈovanie<br />
u nás silnej‰ie ako v západnej Európe,<br />
pretoÏe bolo menej kontrolované a v˘roba<br />
potravín – resp. ãísla o v˘robe potravín<br />
- boli politickou prioritou, tomu sa v‰etko<br />
podriaìovalo, otázky zneãistenia nehrali rolu.<br />
M. JureÀa: Zneãistenie pôdy poºnohospodár<strong>sk</strong>ymi<br />
ãinnosÈami na Sloven<strong>sk</strong>u v ostatnom<br />
období ustúpilo. Je to hlavne vìaka tomu, Ïe<br />
sa pod vplyvom nedostatku zdrojov zníÏilo<br />
vyuÏívanie priemyseln˘ch hnojív a ãasÈ pôdy<br />
sa zmenila na pasienky, alebo dokonca leÏí ladom.<br />
Máme v‰ak lokality, kde je pôda zneãistená<br />
po priemyseln˘ch aktivitách z minulosti<br />
a tu musíme rie‰iÈ situáciu urgentne a<br />
efektívne. Spomeniem len problémy s PCB<br />
látkami. Sú to staré environmentálne dlhy a<br />
neostáva niã iné, len aby sa ‰tát s minulosÈou<br />
postupne vyrovnal. âo sa t˘ka separácia, v zahraniãí<br />
sú prísne pravidlá, ktoré sa postupne<br />
dostávajú aj do na‰ich noriem. Nie je problém<br />
zaviesÈ a kontrolovaÈ separáciu tam, kde je individuálna<br />
bytová v˘stavba. VáÏny problém<br />
je to vo veºk˘ch mestách, predov‰etk˘m na<br />
sídli<strong>sk</strong>ách, kde ãasto dochádza k znehodnocovanie<br />
separovan˘ch komodít in˘mi odpadmi<br />
a separáciu je treba vykonaÈ opakovane<br />
väã‰inou u zberovej spoloãnosti. Je na to liek<br />
– progresívne technológie pre nakladanie a separáciu<br />
odpadov v jednom centre, nie u obãana.<br />
Veºa sa hovorí o recyklácii, vyrie‰i to zneãisÈovanie<br />
pôdy a vôbec Ïivotného prostredia<br />
L. Miklós: Samozrejme, Ïe k tomu prispeje,<br />
a to v rozhodujúcej miere. Okrem toho je to<br />
nové hospodár<strong>sk</strong>e odvetvie, ktoré vyrába, zamestnáva,<br />
toãí ekonomiku. Pri recyklácii mô-<br />
Ïeme hovoriÈ o „win-win“ stratégii.<br />
M. JureÀa: Recyklácia je spôsob zhodnotenia,<br />
ktorého v˘sledkom je okrem samotnej suroviny<br />
pre ìal‰ie priemyselné ãinnosti i zmen-<br />
‰enie mnoÏstva odpadu na samotnú likvidáciu.<br />
Ak zoberieme do úvahy, Ïe i zelen˘ a kuchyn<strong>sk</strong>˘<br />
odpad je moÏno energeticky zhodnotiÈ<br />
a vyrobiÈ kvalitné hnojivo, potom na samotné<br />
uloÏenie do zeme ostane len málo.<br />
Toto je v˘znam separácie a recyklácie.<br />
Ako je to so zneãisÈovaním lesov, sú lesy dostatoãne<br />
legislatívne chránené pred priamym<br />
zneãisÈovaním a po‰kodzovaním<br />
L. Miklós: Aj tu platí, Ïe aktuálne zneãisÈovanie<br />
nie je najväã‰í problém. ZneãisÈovatelia<br />
sú platcami poplatkov a pokút. Z minulého<br />
obdobia je v‰ak zasiahnut˘ch a po‰koden˘ch<br />
okolo 85 % lesov – samozrejme v rôznej<br />
miere. Lesy blízke prirodzenému zloÏeniu<br />
sa celkom iste zregenerujú – hovorím o<br />
lese ako o ekosystéme, nie o jednotliv˘ch<br />
stromoch ako o komodite „drevo“ – v‰ak je<br />
to obnoviteºn˘ zdroj par excelence.<br />
M. JureÀa: Je to vec predov‰etk˘m vlastníkov<br />
a správcov lesnej a poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
pôdy. Legislatíva samozrejme existuje. Problém<br />
je v samotnej praxi. Nezodpovedn˘m<br />
konaním niektor˘ch obãanov a firiem vzniká<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u veºké mnoÏstvo nelegálnych<br />
<strong>sk</strong>ládok v prírode mimo intravilánov<br />
miest a obcí. Tu je potrebná spolupráca pri odhaºovaní<br />
tejto trestnej ãinnosti. Pritom je potrebné<br />
pripomenúÈ rôzne lesohospodár<strong>sk</strong>e<br />
ãinnosti, ktoré si vyÏadujú priamo aplikáciu<br />
schválen˘ch chemick˘ch látok pre ochranu<br />
lesn˘ch porastov proti ‰kodcom, ão samozrejme<br />
nemôÏeme povaÏovaÈ za zneãisÈovanie<br />
lesa.<br />
Nezdá sa vám, Ïe niekedy sú práve mimovládne<br />
organizácie brzdou pri prijímaní<br />
zákonov, ktoré sú v súlade s európ<strong>sk</strong>ymi<br />
smernicami DokáÏete sa dohodnúÈ, alebo<br />
niekedy aj upozorÀujú na neÏelané situácie<br />
oprávnene<br />
L. Miklós: Pravdu povediac, nevedel by som<br />
jednoznaãne povedaÈ, kedy boli proti, keì<br />
zákon bol naozaj v súlade s európ<strong>sk</strong>ymi smernicami.<br />
Také prípady boli, Ïe rezort a mimovládne<br />
organizácie si rôzne vysvetºovali znenie<br />
európ<strong>sk</strong>ej smernice, ale tak ostro by som<br />
situáciu nestaval. Mimovládne organizácie sú<br />
na to, aby povedali aj iné, ão hovorí vláda,<br />
niekedy nahlas, niekedy môÏu aj kriãaÈ. Môj<br />
názor je, Ïe keì len zlomok ich varovn˘ch<br />
signálov, protestov, upozornení v oblasti Ïivotného<br />
prostredia bolo oprávnen˘ch, tak to<br />
treba ceniÈ. V‰ak nikde nie je napísané, Ïe vo<br />
v‰etkom majú pravdu a Ïe ich názor treba v<br />
plnosti prijaÈ, tak isto ako ani u ostatn˘ch rezortov<br />
alebo in˘ch subjektov v rámci pripomienkového<br />
konania. Znovu podãiarkujem,<br />
mimovládne organizácie majú v demokratick˘ch<br />
spoloãnostiach svoju úlohu a sú mimo<br />
vlády.<br />
M. JureÀa: Mnohé mimovládne organizácie<br />
vykonávajú veºa zásluÏnej a dobrej práce pre<br />
kvalitu ÎP na Sloven<strong>sk</strong>u. Máme tu v‰ak aj silné<br />
zo<strong>sk</strong>upenie mimovládok, ktoré si vyrobili<br />
z environmentu vlastn˘ biznis a neraz sa aj<br />
politicky profilujú. Je smutné, Ïe dostávajú<br />
obrov<strong>sk</strong>˘ priestor v médiách a je o to hor‰ie,<br />
Ïe sú dodnes niektoré z nich personálne prepojené<br />
s ústredn˘mi orgánmi ‰tátnej správy.<br />
Tretí sektor sa v‰ak nesnaÏím vnímaÈ, ako jednoliaty<br />
celok. Je dôleÏité nastaviÈ spoluprácu<br />
s t˘mi organizáciami, ktoré majú nespochybniteºn˘<br />
odborn˘ základ a ktoré nesledujú<br />
politické ale profesionálne ciele. Îivotné<br />
prostredie nie je predsa vecou jednotlivcov<br />
alebo úzkej <strong>sk</strong>upiny ºudí, ale celého spektra<br />
na‰ej spoloãnosti, kaÏdého ãloveka.<br />
Myslíte si, Ïe sa prijatím novely zákona o<br />
obaloch a odpadoch zmení situácia k lep-<br />
‰iemu DokáÏete odhadnúÈ do akej miery<br />
L. Miklós: Zákony sa majú novelizovaÈ preto,<br />
aby sa vylep‰ili, preto ja dobrosrdeãne verím,<br />
Ïe aj táto novela bude smerovaÈ k zlep-<br />
‰eniu situácie a tvorivosÈ poslancov nebude<br />
smerovaÈ k opaãnému cieºu, resp. aby zákon<br />
vylep‰oval situáciu v Ïivotnom prostredí, nie<br />
v situácii rôznych hráãov alebo <strong>sk</strong>upín na<br />
trhu odpadového hospodárstva na úkor Ïivotného<br />
prostredia. V súãasnosti známe znenie<br />
vyvoláva mnohé kritiky, vyãkajme v‰ak na<br />
koneãné znenie schválené vo vláde a potom<br />
aj v parlamente!<br />
M. JureÀa: Ak sa t˘mito novelami odstránia<br />
uÏ vy‰‰ie pomenované problémy, verím v<br />
posun k lep‰iemu.<br />
Kedy bude novela zákona o obaloch a odpadoch<br />
na rokovaní v parlamente<br />
L. Miklós: Oba zákony ãakajú na predloÏenie<br />
do vlády, takÏe do parlamentu by mali prísÈ<br />
asi aÏ na októbrovú schôdzu.<br />
M. JureÀa: Keì sa ukonãí prípravn˘ legislatívny<br />
proces na ministerstve a vo vláde SR.<br />
Zatiaº musí NR SR poãkaÈ na jeho v˘sledky.<br />
48
Î I V O T N É P R O S T R E D I E<br />
Odpad vnímame ako odpudzujúcu vec, ktorá zosobÀuje v‰etko ão je nepotrebné, spotrebované a nakoniec i<br />
nebezpeãné pre zdravie a Ïivotné prostredie. Na to, aby sme sa ho dokázali zbaviÈ je dôleÏité vytvoriÈ systém, ktor˘<br />
minimalizuje jeho negatívne dopady a zároveÀ pomôÏe, aby sa odpadom uloÏen˘m na <strong>sk</strong>ládku stali naozaj len<br />
veci a materiály, ktoré sa nedajú opätovne vyuÏiÈ. ZároveÀ v‰ak tento systém nesmie byÈ príli‰ drah˘. VytvoriÈ<br />
pravidlá systémového fungovania je v rukách v˘konnej moci a parlamentu.<br />
Pri správnom nastavení legislatívy<br />
môÏe byÈ trieden˘ zber v˘znamn˘m<br />
zdrojom príjmov pre miestnu samosprávu<br />
V zásade existujú dve cesty, ktor˘mi sa Sloven<strong>sk</strong>o<br />
môÏe vydaÈ pri tvorbe t˘chto pravidiel. Prvou<br />
je cesta experimentov a druhou je cesta overen˘ch<br />
rie‰ení.<br />
V˘straÏn˘m príkladom cesty experimentov je<br />
mnohokrát medializovan˘ systém nakladania s<br />
odpadom v juÏnom Talian<strong>sk</strong>u, v meste Neapol.<br />
V tomto meste prerástol „odpadov˘ problém“ aÏ<br />
do tak˘ch rozmerov, Ïe o tom vedel cel˘ svet a<br />
na jeho rie‰enie musela centrálna vláda povolaÈ<br />
armádu. Talian<strong>sk</strong>o si za tento príklad vyslúÏilo<br />
ostrú kritiku Európ<strong>sk</strong>ej komisie, ktorá vyzvala<br />
centrálnu vládu, aby pravidlá nakladania s odpadom<br />
dala do poriadku a vytvorila systém, ktor˘<br />
do budúcnosti zabráni vzniku podobn˘ch situácií.<br />
Cesta experimentu zaviedla mesto na pokraj<br />
ekologickej a hygienickej katastrofy.<br />
Druhou cestou je príklad in˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch krajín<br />
Európ<strong>sk</strong>ej únie, Belgicka, âe<strong>sk</strong>ej republiky,<br />
Portugal<strong>sk</strong>a, ktoré dosahujú najlep‰iu mieru triedenia<br />
odpadov a následnej recyklácie. V t˘chto<br />
krajinách funguje tzv. systém spätného odberu<br />
(Take Back System) opierajúci sa o existenciu a<br />
fungovanie oprávnen˘ch organizácií. Prostredníctvom<br />
takto nastaveného systému nakladania s<br />
odpadmi z obalov ‰etria tieto ‰táty prírodné zdro-<br />
je, Ïivotné prostredie a náklady obãanov na zvoz<br />
a likvidáciu odpadu. A ako to dokáÏu<br />
Systém financovania odpadového hospodárstva<br />
na komunálnej úrovni v t˘chto krajinách stojí na<br />
dvoch pilieroch. Prv˘m sú peniaze zí<strong>sk</strong>ané od<br />
spracovateºov za vyseparované druhotné suroviny<br />
a druh˘m pilierom je príspevok priemyslu na<br />
prevádzku systému triedeného zberu, ktoré dostáva<br />
samospráva prostredníctvom oprávnen˘ch organizácií<br />
– spoloãností zaloÏen˘ch firmami uvádzajúcimi<br />
na trh v˘robky zabalené v obaloch<br />
(v˘robcovia, dovozcovia, distribútori).<br />
Odpad sa vìaka rozvoju technológií a rastu nákladov<br />
na prírodné zdroje stal materiálom, ktor˘<br />
je zaujímav˘ z ekonomického hºadi<strong>sk</strong>a a preto sa<br />
stal obchodovateºnou komoditou. Odpad predov‰etk˘m<br />
jeho jednotlivé súãasti majú svoju cenu.<br />
ZloÏky kaÏdodenného odpadu, ako papier, <strong>sk</strong>lo,<br />
plasty, kov a podobne sú druhotné suroviny, ktoré<br />
je moÏné predaÈ a je o ne vo v˘robnej sfére veºk˘<br />
záujem. Odpad sa stáva cennou komoditou podobne<br />
ako uhlie alebo ropa a dá sa predpokladaÈ,<br />
Ïe v budúcnosti bude jeho cena ìalej v˘znamne<br />
rásÈ. Preto je dôleÏité poloÏiÈ si pri tvorbe základn˘ch<br />
pravidiel otázku, kto je majiteºom odpadu<br />
a kto s ním môÏe obchodovaÈ Ak sa jeho<br />
majiteºom stane v prvom momente miestna samospráva,<br />
dostáva do rúk potenciálne v˘znamn˘<br />
zdroj príjmov.<br />
V prípade, Ïe sa majiteºom odpadu vyprodukovaného<br />
obãanmi stáva obec alebo mesto, samospráva<br />
môÏe, ak má záujem z jeho predaja pokryÈ<br />
v˘znamnú ãasÈ nákladov na odpadové hospodárstvo<br />
a obãania potom nemusia platiÈ také vysoké<br />
poplatky za jeho zvoz a likvidáciu. Tento predpoklad<br />
má v‰ak jednu podmienku. Takto môÏe systém<br />
fungovaÈ len vtedy, ak obãania odpad vznikajúci<br />
v domácnostiach triedia a systém triedeného<br />
zberu dosahuje v meste alebo obci dostatoãnú<br />
úroveÀ a legislatívne pravidlá budú nastavené<br />
tak, Ïe to umoÏnia..<br />
Triedením odpadu sa oddeºujú materiály, ktoré<br />
sa dajú spracovaÈ od materiálov, ktoré nie je<br />
moÏné ìalej spracovaÈ. V˘znam triedeného zberu<br />
je i v tom, Ïe zmen‰uje mnoÏstvo materiálu<br />
ukladaného na <strong>sk</strong>ládku a t˘m ‰etrí mestu náklady<br />
za <strong>sk</strong>ládkovanie a samozrejme prospieva Ïivotnému<br />
prostrediu. Vìaka takto nastavenému<br />
systému sú obãania motivovaní triediÈ odpad a<br />
miestna samospráva bude motivovaná efektívne<br />
prevádzkovaÈ systém triedeného zberu.<br />
ByÈ majiteºom odpadu je pre obec uÏitoãné<br />
i preto, Ïe môÏe takto zí<strong>sk</strong>aÈ dodatoãné prostriedky<br />
na prevádzku systému triedeného<br />
zberu (druh˘ vy‰‰ie spomínan˘ pilier) od<br />
oprávnen˘ch organizácii, ktoré reprezentujú<br />
spoloãností uvádzajúce na trh v˘robky zabalené<br />
v obaloch. Tieto spoloãnosti majú na základe<br />
európ<strong>sk</strong>ej obalovej smernice transponovanej<br />
do sloven<strong>sk</strong>ého právneho poriadku prostredníctvom<br />
zákona o obaloch, povinnosÈ zabezpeãiÈ, aby<br />
urãité mnoÏstvo obalového materiálu, ktor˘ uviedli<br />
na trh bol opätovne vyuÏit˘. Tieto spoloãnosti<br />
majú jedinú moÏnosÈ, ako tieto povinnosti splniÈ<br />
– prispieÈ majiteºovi odpadu na to, aby tento materiál<br />
triedil a odovzdával na spracovanie. Dnes<br />
tieto peniaze poväã‰ine konãia v rukách zberov˘ch<br />
spoloãností a spracovateºov. V prípade, Ïe<br />
majiteºom odpadu bude miestna samospráva<br />
a tá vyuÏije túto v˘hodu a práva, ktoré má, tieto<br />
peniaze môÏu <strong>sk</strong>onãiÈ u nej a bude ich môcÈ<br />
pouÏiÈ na optimalizáciu financovania odpadového<br />
hospodárstva.<br />
Tak˘to systém financovania prevádzky systému<br />
triedeného zberu funguje v mnoh˘ch západoeuróp<strong>sk</strong>ych<br />
krajinách a je dlhodobo overen˘ a<br />
funkãn˘. Je najefektívnej‰ím systémom zberu a<br />
spätného odberu odpadov z obalov. Na‰im najbliωím<br />
príkladom je âe<strong>sk</strong>á republika, kde obce<br />
a mestá dostávajú príspevky na prevádzku triedeného<br />
zberu od autorizovanej obalovej spoloãnosti<br />
Ekokom, alebo Belgicko, kde miestna samospráva<br />
dostáva príspevok na prevádzku od spoloãnosti<br />
Fost Plus. Tieto prostriedky spolu s<br />
prostriedkami za vytrieden˘ materiál vedú k<br />
tomu, Ïe obãania v koneãnom dôsledku platia<br />
len za odvoz a likvidáciu nevytriedeného komunálneho<br />
odpadu. Na Sloven<strong>sk</strong>u to vo väã‰ine<br />
prípadov funguje tak, Ïe miestna samospráva<br />
a následne obãania musia platiÈ zberov˘m spoloãnostiam<br />
i za zvoz vytriedeného odpadu a to ich<br />
demotivuje odpad triediÈ.<br />
Pri príprave pravidiel, ktoré upravujú problematiku<br />
nakladania s odpadom je dôleÏité poloÏiÈ<br />
si otázku: „Kto bude s rastúcej ceny odpadu v budúcnosti<br />
profitovaÈ Budú to len vybrané spoloãnosti,<br />
podobne ako to je v prípade ropy Zi<strong>sk</strong>y<br />
spoloãností stúpajú tak závratne ako ceny pohonn˘ch<br />
hmôt a my spotrebitelia musíme len<br />
platiÈ. Alebo sa pouãíme, zoberieme si pozitívny<br />
príklad zo zahraniãia a vytvoríme pravidlá, ktoré<br />
umoÏnia profitovaÈ z rastúcej ceny komodít obãanom<br />
zastúpen˘m obcami a mestami.<br />
Spoloãnosti, ktoré majú zo zákona povinnosÈ<br />
plniÈ limity recyklácie/zhodnocovania odpadov z<br />
obalov sú pripravené podporiÈ prevádzku systémov<br />
triedeného zberu odpadov z obalov v sloven<strong>sk</strong>˘<br />
mestách a obciach. Je v‰ak na tvorcoch pravidiel,<br />
aby im to prostredníctvom zákona o obaloch<br />
a zákona o odpadoch umoÏnili.<br />
Marian PAVELKA<br />
predseda Sloven<strong>sk</strong>ého priemyselného zdruÏenia<br />
pre obaly a Ïivotné prostredie SLICPEN<br />
49
Î I V O T N É P R O S T R E D I E<br />
Na Sloven<strong>sk</strong>u sa systém zberu elektroodpadu postupne zavádza od roku 2005, odkedy sú<br />
v˘robcovia a dovozcovia elektroodpadu zodpovední za svoje v˘robky aj po lehote ich Ïivotnosti.<br />
Vo v‰etk˘ch krajinách EÚ sa o realizáciu a financovanie zberu a recyklácie elektroodpadu<br />
starajú kolektívne systémy (KS) zaloÏené v˘robcami. Podobne je to aj na Sloven<strong>sk</strong>u. Kolektívne<br />
systémy sú legitímnymi organizáciami povinn˘ch osôb, ktoré na seba prevzali zodpovednosti<br />
svojich ãlenov vypl˘vajúce z európ<strong>sk</strong>ej odpadovej legislatívy.<br />
Za kolektívne systémy<br />
hovoria v˘sledky<br />
úlohou KS je ão najefektívnej‰ie zabezpeãiÈ<br />
zber a spracovanie elektroodpadu pre svojich<br />
ãlenov a nie budovaÈ recyklaãn˘ priemysel.<br />
Nastavenie mantinelov na jeho budovanie by<br />
malo byÈ kºúãov˘m cieºom politiky Ïivotného<br />
prostredia na Sloven<strong>sk</strong>u. Vytvorenie recyklaãn˘ch<br />
kapacít je pre v˘robcov len nevyhnut˘m<br />
prostriedkom, aby KS splnili túto najdôleÏitej-<br />
‰iu úlohu. Koniec koncov stovky miliónov korún<br />
zaplatili do RF práve v˘robcovia a dovozcovia.<br />
Nie je to teda náhodou tak, Ïe práve v˘robcovia<br />
a dovozcovia zaplatili vybudovanie recyklaãn˘ch<br />
kapacít Ceny recyklácie postavené<br />
recyklátormi a platené v˘robcami sú cenami<br />
TRHOV¯MI a ako také uÏ v sebe zah⁄Àajú<br />
aj financovanie rozvoja recyklaãn˘ch kapacít.<br />
A navy‰e sú v súãasnosti najvy‰‰ie spomedzi<br />
v‰etk˘ch krajín EÚ, ako to vypl˘va z porovnania<br />
cien spracovania za rok 2007 publikovaného<br />
nedávno zdruÏením WEEE Forum.<br />
O tom, Ïe KS fungujú maximálne efektívne<br />
a prostriedky vyzbierané vo forme recyklaãn˘ch<br />
poplatkov smerujú len na zber a recykláciu<br />
elektroodpadu sa môÏe kaÏd˘ presvedãiÈ vo<br />
verejne dostupn˘ch v˘roãn˘ch správach jednotliv˘ch<br />
KS. KS totiÏ nielen zaloÏili, ale aj riadia<br />
a kontrolujú v˘robcovia a dovozcovia, ktorí<br />
podnikajú efektívne a chcú vedieÈ o kaÏdej<br />
vynaloÏenej korune. Aj renomovaní ekonómovia<br />
preukázali, Ïe najefektívnej‰ie sa vyuÏívajú<br />
vlastné peniaze na úãely, za ktoré sme zodpovední.<br />
Najnehospodárnej‰ie ich vyuÏívajú<br />
tí, ktorí pouÏívajú cudzie zdroje na cudzie projekty.<br />
A s cudzími zdrojmi na cudzie projekty<br />
hospodári aj Recyklaãn˘ fond.<br />
Tri roky fungovania kolektívnych systémov<br />
v˘robcov a dovozcov (KS) na Sloven<strong>sk</strong>u jasne<br />
preukázali, Ïe je to správna cesta, a Ïe kolektívne<br />
systémy zaloÏené dovozcami a v˘robcami<br />
si plnia v‰etky svoje povinnosti voãi<br />
sloven<strong>sk</strong>ej a európ<strong>sk</strong>ej legislatíve. Za kolektívnymi<br />
systémami v oblasti elektroodpadu pritom<br />
stoja svetoví v˘robcovia elektrospotrebiãov,<br />
ako DELL, Electrolux, Hewlett-Packard, IBM,<br />
Nokia, Panasonic, Philips, Siemens, Sony,<br />
Whirlpool a mnohí ìal‰í.<br />
Za rok 2007 sa na Sloven<strong>sk</strong>u celkovo vyzbieralo<br />
pribliÏne 14 600 ton elektroodpadu, z ãoho<br />
kolektívne systémy zaloÏené v˘robcami a dovozcami<br />
vyzbierali aÏ 12 453 ton, ão predstavuje<br />
86 % z celkového vyzbieraného mnoÏstva.<br />
Tieto ãísla jasne dokazujú, Ïe Sloven<strong>sk</strong>o plní<br />
prísne európ<strong>sk</strong>e limity zberu a zhodnotenia<br />
elektroodpadu len vìaka snahe, ktorú uÏ 3 roky<br />
efektívne vyvíjajú kolektívne systémy.<br />
Efektívne riadime, za ão sme zodpovední<br />
Napriek preukázateºn˘m v˘sledkom, ãi uÏ v<br />
oblasti zberu alebo zhodnotenia sú kolektívne<br />
systémy neustále kritizované najmä zo strany<br />
ne‰tátneho Recyklaãného fondu (RF), ktorého<br />
predstavitelia spochybÀujú ich v˘sledky, celkovú<br />
opodstatnenosÈ, transparentnosÈ a dokonca<br />
i to, Ïe nepodporujú dostatoãne recyklaãn˘<br />
priemysel.<br />
Je potrebné si uvedomiÈ fakt, Ïe hlavnou<br />
Nadbytoãné recyklaãné kapacity<br />
A práve preto by mala byÈ ãinnosÈ samotného<br />
Recyklaãného fondu pod kontrolou verejnosti<br />
a ‰tátu, a nie tak ako to je doposiaº. V oblasti<br />
reálneho spracovania (recyklácie) odpadu,<br />
ktorá je kºúãovou aktivitou v odpadovom hospodárstve,<br />
nemá v‰ak RF Ïiadne zákonné povinnosti,<br />
Ïiadne zmysluplné aktivity a Ïiadnu<br />
zodpovednosÈ. Sloven<strong>sk</strong>˘ unikát – Recyklaãn˘<br />
fond bol a ostáva v Európ<strong>sk</strong>ej únii jedin˘m. A<br />
ani Ïiadna krajina ho po vzore Sloven<strong>sk</strong>a nezriadila.<br />
Jeho opodstatnenosÈ je teda otázna.<br />
Sloven<strong>sk</strong>o totiÏ vìaka nemu nepredbieha okolité<br />
krajiny v kvalite Ïivotného prostredia, ani<br />
zatiaº nedobieha vyspelé krajiny v odpadovom<br />
hospodárstve. Má len deformovan˘ trh v odpadovom<br />
hospodárstve.<br />
Príspevky od v˘robcov do RF sú vynútené<br />
zákonom, preto by mali byÈ pod verejnou kontrolou.<br />
Uchádzaãi o príspevok z RF na vybudovanie<br />
recyklaãn˘ch kapacít majú teda záujem<br />
o cudzie, verejné zdroje. TakÏe úplné zverejÀovanie<br />
rozpoãtu, projektov uchádzajúcich sa o<br />
podporu a nakoniec podporen˘ch projektov by<br />
mali byÈ samozrejmosÈou s odôvodnením, preão<br />
práve tieto projekty boli podporené a preão<br />
iné nie. Zásadnou podmienkou schválenia projektu<br />
by malo byÈ preukázanie, Ïe recyklaãné<br />
kapacity sú vôbec potrebné. DôleÏité je taktieÏ<br />
50
Î I V O T N É P R O S T R E D I E<br />
KS rozvíjajú systém zberu elektroodpadu aj formou organizovania mobiln˘ch zberov pre obãanov, ako aj ekologickou likvidáciou elektro‰rotu nachádzajúceho sa na mnoh˘ch ãiernych <strong>sk</strong>ládkach.<br />
následné vyhodnocovanie efektivity a reálnych<br />
prínosov podporen˘ch projektov. A toto sa nedeje<br />
alebo deje len veºmi obmedzene. Inak by<br />
sa nemohlo staÈ, Ïe na Sloven<strong>sk</strong>u máme mnohé<br />
nadbytoãné recyklaãné kapacity, napríklad<br />
práve v oblasti elektroodpadu. V súãasnosti sú<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u kapacity na spracovanie 50-tisíc<br />
ton elektroodpadov roãne. Polovicu z toho zafinancoval<br />
práve Recyklaãn˘ fond. No reálna<br />
potreba sa pohybuje okolo 22-tisíc ton. Aby boli<br />
vyuÏité naplno muselo by sa na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
spracovávaÈ 8 kg elektroodpadu na obyvateºa<br />
roãne, ão je absolútne utopistická predstava aj<br />
z pohºadu budúcnosti.<br />
Mohlo by sa zdaÈ, Ïe vysoké mnoÏstvo recyklaãn˘ch<br />
kapacít bude maÈ aspoÀ jedno pozitívum,<br />
a to silnej‰iu konkurenciu a niωie ceny.<br />
Nie je tomu tak. Aj napriek prebytku kapacít v<br />
oblasti elektro, spôsobenému aj dotáciami, by<br />
pritom kolektívne systémy vedeli pre svojich<br />
ãlenov lacnej‰ie odpad spracovaÈ v zahraniãí.<br />
Túto moÏnosÈ, niekedy aÏ trikrát lacnej‰iu, v‰ak<br />
zakazuje súãasn˘ zákon ako aj jeho pripravovaná<br />
novela. âi je to v súlade s európ<strong>sk</strong>ymi pravidlami<br />
<strong>sk</strong>úma v súãasnosti aj Brusel.<br />
Nevyhnutná je systémová zmena legislatívy<br />
Aby sa mohol na Sloven<strong>sk</strong>u rozvinúÈ efektívny,<br />
udrÏateºn˘ a transparentn˘ systém zberu<br />
a recyklácie elektroodpadu, je nevyhnutná úprava<br />
existujúcej legislatívy. Pri súãasnej legislatíve<br />
ako aj pri jej novele, ktorej návrh pripravilo<br />
MÎP SR na jar tohto roku sú mnohé úpravy<br />
zákona zloÏité a nevykonateºné. Aj kvôli<br />
t˘mto dôvodom sa pripravovaná novela zákona<br />
o odpadoch stala terãom kritiky a zásadn˘ch<br />
pripomienok zo strany ‰tátnych orgánov ako aj<br />
odbornej i laickej verejnosti.<br />
Napriek tomu, Ïe v˘robcovia a dovozcovia<br />
elektrozariadení, prenosn˘ch batérií a akumulátorov<br />
a nimi zaloÏené kolektívne systémy<br />
dlhodobo ústne aj písomne deklarovali svoj<br />
záujem byÈ ‰tátnym orgánom pri tvorbe novej<br />
odpadovej legislatívy odborn˘m partnerom,<br />
MÎP SR napriek sºubu na príprave novej legislatívy<br />
s v˘robcami a ich kolektívnymi systémami<br />
nespolupracovalo. Proces tvorby novej legislatívy<br />
prebiehal bez ich zapojenia, napriek<br />
tomu, Ïe sú v súãasnosti jediná priamo zodpovedná<br />
strana za realizáciu a financovanie zberu<br />
a recyklácie elektroodpadu.<br />
Aj toto bol dôvod, preão sa tohto roku pripravili<br />
novely zákona o odpadoch a obaloch,<br />
voãi ktor˘m vyjadrili mnoÏstvo zásadn˘ch pripomienok<br />
nielen v˘robcovia a dovozcovia, ktor˘ch<br />
sa zákon priamo t˘ka ale aj orgány ‰tátnej<br />
správy. Hoci prijatie takejto novely zákona v pôvodnom<br />
znení by znamenalo pre oblasÈ elektroodpadu<br />
urãit˘ pokrok, do zákona o odpadoch<br />
boli doplnené aj ãasti, ktoré popisujú niektoré<br />
povinnosti nevykonateºn˘m spôsobom a nerie‰ia<br />
podstatné problémy súvisiace s efektívnym<br />
zberom a zhodnotením odpadov tak, aby<br />
Sloven<strong>sk</strong>á republika bola schopná plniÈ prísne<br />
európ<strong>sk</strong>e limity ich zberu a zhodnotenia.<br />
Hlavn˘mi nedostatkami novely zákona o odpadoch<br />
a zákona o obaloch, kritizované v˘robcami<br />
a dovozcami boli:<br />
• v prípade batérií bol návrh novely zákona v<br />
rozpore so Smernicami EU a vná‰al by do celého<br />
systému chaos a netransparentnosÈ<br />
• vo v‰etk˘ch oblastiach boli ustanovené nedostatoãne<br />
jasné pravidlá fungovania kolektívnych<br />
systémov, oprávnen˘ch organizácií<br />
a sú nepresnosti v stanovení povinností v˘robcov<br />
• pre v‰etky oblasti by hrozilo duplicitné za-<br />
ÈaÏenie v˘robcov platbami do Recyklaãného<br />
fondu bez akejkoºvek zodpovednosti tohto<br />
ne‰tátneho útvaru. Napríklad v prípade batérií<br />
navrhovan˘ spôsob platieb príspevkov<br />
do Recyklaãného fondu v sume od 190 Sk/kg<br />
zv˘‰i súãasné ceny prenosn˘ch batérií o 13<br />
aÏ 157 %<br />
• povinnosÈ spracovávaÈ nebezpeãn˘ elektroodpad<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u, ktorá znemoÏÀuje vyuÏiÈ<br />
lacnej‰ie a z pohºadu kvality porovnateºné<br />
kapacity na spracovanie v okolit˘ch ‰tátoch<br />
EÚ a narú‰a princíp vyuÏívania v˘hod<br />
jednotného trhu EÚ<br />
• pretrvávajúca administratívna nároãnosÈ a<br />
byrokracia, ktorá pritom nerie‰i problém<br />
moÏn˘ch podvodov s potvrdeniami.<br />
Novela zákona zároveÀ navrhla zaviesÈ pojmy<br />
„koneãné zhodnotenie“ a „koneãn˘ zhodnotiteº“,<br />
ktor˘ch aplikácia by priniesla so sebou<br />
riziko obmedzenia konkurencie medzi spracovateºmi<br />
a recyklátormi a v koneãnom dôsledku<br />
zv˘‰enie nákladov s vplyvom na zv˘‰enie<br />
cien tovarov. Toto by súãasne spôsobilo i naru-<br />
‰enie materiálov˘ch tokov v odpadovom hospodárstve,<br />
ohrozilo separovan˘ zber v komunálnej<br />
sfére a nastolilo e‰te vy‰‰iu netransparentnosÈ<br />
v nakladaní s odpadmi. Ide o <strong>sk</strong>rytú<br />
monopolizáciu formou predaja „finálnych peãiatok“,<br />
ku ktorej by mala prístup len úzka<br />
<strong>sk</strong>upina spoloãností a to bez reálneho opodstatnenia.<br />
Pre stabilizáciu a ìal‰í rozvoj zberu, recyklácie<br />
a zhodnotenia odpadov v˘robcovia a dovozcovia<br />
elektrozariadení, prenosn˘ch batérií a<br />
akumulátorov a nimi zaloÏené kolektívne systémy<br />
navrhli pripravovanú novelu zákona stiahnuÈ<br />
z pripomienkového konania a zredukovaÈ ju<br />
len na nevyhnutnú mieru – implementáciu<br />
smernice EP a R 2006/66/ES o batériách a akumulátoroch,<br />
ão bol vlastne jedin˘ dôvod novely<br />
zákona. Zredukovanie navrhovanej novely<br />
zákona o odpadoch len na akumulátory a batérie<br />
súãasne eliminuje drvivú väã‰inu pripomienok<br />
k novele zákona.<br />
Vzhºadom na to, Ïe MÎP SR pripravuje zásadnú<br />
novelu zákona o odpadoch, nemalo by<br />
pokraãovaÈ v ãiastkov˘ch zmenách zákonov. Je<br />
potrebné pripraviÈ ich nové znenia v spolupráci<br />
s dotknut˘mi subjektami.<br />
V˘robcovia a dovozcovia elektrozariadení,<br />
prenosn˘ch batérií a akumulátorov a nimi zaloÏené<br />
kolektívne systémy majú záujem na ìal-<br />
‰om odbornom a Ïivotnému prostrediu prospe‰nom<br />
rozvoji odpadovej legislatívy a trhového<br />
odpadového hospodárstva bez nesystémov˘ch<br />
deformácií. Majú záujem na vecnom,<br />
kon‰truktívnom a odbornom dialógu s MÎP<br />
SR, ponúkajú svoju pomoc, <strong>sk</strong>úsenosti i medzinárodné<br />
kontakty v záujme ão najlep‰ieho fungovania<br />
odpadového hospodárstva Sloven<strong>sk</strong>a.<br />
Signál na pozitívnu zmenu v spolupráci v˘robcov<br />
a ministerstva<br />
KS ako zástupcovia v˘robcov a dovozcov<br />
elektrozariadení oceÀujú, Ïe MÎP SR v poslednom<br />
období prijalo od nich túto pomoc pri<br />
príprave nov˘ch znení zákonov a prizvalo ich<br />
ku kon‰truktívnej di<strong>sk</strong>usii a spolupráci pri ich<br />
tvorbe. Veríme, Ïe obe strany tak budú spoloãne<br />
pracovaÈ na tom, aby sa do NR SR dostali<br />
na schválenie také návrhy zákonov, ktoré umoÏnia<br />
v‰etk˘m zúãastnen˘m stranám naìalej budovaÈ<br />
efektívny systém zberu a recyklácie elektroodpadu<br />
s hlavn˘m cieºom ochrany Ïivotného<br />
prostredia.<br />
Ing. Martin Ciran<br />
generálny riaditeº, ENVIDOM<br />
SEWA<br />
Ing. Jifií Mikulenka<br />
generálny riaditeº, SEWA, a. s.<br />
51
Î I V O T N É P R O S T R E D I E<br />
Asociácia dovozcov audiovizuálnej techniky Sloven<strong>sk</strong>a (ADAT) aktívne prispeva k ochrane<br />
Ïivotného prostredia starostlivosÈou o jej recykláciu a zhodnotenie na druhotné suroviny<br />
prostredníctvom kolektívneho systému na recykláciu elektronického odpadu SEWA, a. s.<br />
ADAT má zodpovednosÈ<br />
za elektroniku aj po <strong>sk</strong>onãení<br />
jej Ïivotnosti<br />
môÏeme predstaviÈ prípad: Ak poplatok na recykláciu<br />
napr. televízneho prijímaãa presiahne<br />
300 Sk, zákazník sa môÏe vzhºadom na<br />
otvoren˘ trh, rozhodnúÈ pre jeho kúpu napr.<br />
v âechách, a t˘m stráca Sloven<strong>sk</strong>o nielen príjem<br />
z recyklaãného poplatku, ale aj DPH a profit<br />
pre predajcu, ãím je postih pre ekonomiku<br />
Sloven<strong>sk</strong>a v˘znamn˘. V Ïiadnom prípade nesmieme<br />
dopustiÈ, aby si súkromné fondy pod<br />
rôznymi zámienkami urobili z recyklaãného<br />
priemyslu v˘nosn˘ biznis.<br />
NEDOVOªME KLIENTELISTICK¯M<br />
FONDOM PARAZITOVAË NA<br />
PODNIKATEªOCH A SPOTREBITEªOCH<br />
SLOVENSKA, ALEBO AKO TO JE<br />
S ELEKTROODPADOM V SR<br />
Ing. Mário Lelov<strong>sk</strong>˘ je predsedom ADATu od roku 1994 a aktívne sa podieºal na príprave a implementácii viacer˘ch zákonov,<br />
nariadení a smerníc súvisiacich s problematikou spotrebnej elektroniky a jej recyklácie.<br />
SPOTREBNÁ ELEKTRONIKA ZAUJÍMA<br />
NENAHRADITEªNÉ MIESTO V ÎIVOTE<br />
KAÎDÉHO Z NÁS<br />
R˘chly v˘voj nárokov spotrebiteºov na moderné<br />
b˘vanie a záujem o moderné elektrospotrebiãe<br />
sa premieta v rastúcom predaji spotrebnej<br />
elektroniky. Po desaÈroãiach obmedzeného<br />
v˘beru na tri typy farebn˘ch televízorov<br />
a dva gramofóny je v predajniach ‰irok˘ v˘ber<br />
v‰akovak˘ch prístrojov aÏ má zákazník<br />
problém si vybraÈ. Aj napriek zvy‰ujúcej sa<br />
kvalite prístrojov tieto raz <strong>sk</strong>onãia svoj Ïivotn˘<br />
cyklus a stanú sa tzv. elektroodpadom.<br />
Znaãkoví v˘robcovia elektroniky sa prihlásili<br />
k záväzku plnenia zákonn˘ch noriem v EÚ<br />
a k ochrane Ïivotného prostredia a rie‰enie<br />
problému elektroodpadu (WEEE) je v centre<br />
ich pozornosti. Sloven<strong>sk</strong>í v˘robcovia a dovozcovia<br />
spotrebnej elektroniky zdruÏení<br />
v Asociácii dovozcov a v˘robcov audiovizuálnej<br />
techniky si úlohy vypl˘vajúce z európ<strong>sk</strong>ej<br />
legislatívy vzali k srdcu a od roku 2000 iniciovali<br />
zákonné úpravy, ktoré by umoÏnili rie-<br />
‰enie recyklácie elektroodpadu na poÏadovanej<br />
úrovni a zabezpeãili plnenie limitov EÚ.<br />
KOLEKTÍVNE SYSTÉMY RECYKLÁCIE<br />
ELEKTROODPADU NA SLOVENSKU –<br />
VZOR PRE ·TÁTY EÚ<br />
V roku 2005 sme dokázali aj v zloÏitej legislatívnej<br />
situácii implementovaÈ príslu‰né<br />
zákony a rozbehnúÈ kolektívny systém SEWA,<br />
ktor˘ sa stal vzorom aj pre rie‰enia v okolit˘ch<br />
krajinách a ãe<strong>sk</strong>í kolegovia zdruÏení v ASE-<br />
KOLe si vzali v mnohom príklad práve zo<br />
Sloven<strong>sk</strong>a. V˘robcovia majú neºahkú úlohu<br />
v extrémne silnej cenovej konkurencii zabezpeãiÈ<br />
financovanie recyklácie a pritom zabezpeãiÈ<br />
atraktívne ceny v porovnaní s ponukou<br />
v susedn˘ch krajinách. Z toho logicky vypl˘va,<br />
Ïe rie‰enie musí byÈ maximálne efektívne<br />
a nesmie zvy‰ovaÈ cenu v˘robkov viac ako je<br />
nevyhnutne potrebné pretoÏe v opaãnom prípade<br />
sa spotrebiteº sa zaãne správaÈ trhovo<br />
a nakúpi tam kde je cena v˘hodnej‰ia. Z tohto<br />
dôvodu majú akékoºvek nesystémové zásahy,<br />
ako poplatky do Recyklaãného fondu, ktoré<br />
vyÏadujú neoprávnené a zv˘‰ené náklady,<br />
likvidaãné dôsledky na samotn˘ predaj, a teda<br />
aj na zí<strong>sk</strong>avanie prostriedkov pre financovanie<br />
nakladania s elektroodpadom. Konkrétne si<br />
Na zodpovednosÈ v˘robcov za v˘robok poãas<br />
jeho Ïivotného cyklu sme si uÏ v‰etci pomaly<br />
zvykli. Nie sú to len pravidlá zodpovednosti<br />
za kvalitu, predlÏovanie záruãnej lehoty<br />
ãi zodpovednosÈ za prípadné ‰kody spôsobené<br />
v˘robkom. Je to takisto aj otázka funkãnosti<br />
a tieÏ aj zloÏenia samotného v˘robku.<br />
Je to jednak spôsob celkovej kon‰trukcie v˘robku<br />
– v˘robky by mali byÈ ºahko opraviteºné,<br />
z ºahko opätovne spracovateºn˘ch materiálov<br />
pri ão najjednoduch‰ej separácii jednotliv˘ch<br />
ãastí ãi zloÏiek. ëalej je to zloÏenie v˘robkov<br />
ãi ich ãastí – kladie sa dôraz na nepou-<br />
Ïívanie t˘ch látok, ktoré môÏu, alebo by mohli<br />
ohroziÈ zdravie ãloveka, alebo Ïivotné pro-<br />
52
Î I V O T N É P R O S T R E D I E<br />
stredie, alebo by ich nebolo moÏno recyklovaÈ.<br />
Súãasne treba dbaÈ na riadne oznaãovanie v˘robkov.<br />
T˘mto v‰ak starostlivosÈ v˘robcu o v˘robok<br />
z pohºadu konca jeho Ïivotného cyklu nekonãí.<br />
UÏ dlh‰ie sme svedkami prehlbujúcej sa adresnej<br />
zodpovednosti v˘robcov za v˘robky po<br />
<strong>sk</strong>onãení ich Ïivotného cyklu.<br />
Ako vôbec prvá sa zrejme rie‰ila oblasÈ obalov.<br />
Je to pochopiteºné, keìÏe obal je v˘robok,<br />
ktor˘ svoj Ïivotn˘ cyklus konãí ako prv˘ –<br />
vlastne e‰te predt˘m, ako zaãneme pouÏívaÈ v˘robok<br />
v tomto obale zabalen˘. V˘robcovia (dovozcovia)<br />
tak uÏ nejak˘ ãas musia plniÈ povinné<br />
limity zberu a zhodnocovania odpadov<br />
z obalov. To znamená fyzicky zabezpeãovaÈ<br />
a najmä financovaÈ v‰etky potrebné ãinnosti.<br />
ëal‰ou oblasÈou, alebo <strong>sk</strong>upinou v˘robkov<br />
kde do‰lo k stanoveniu adresnej zodpovednosti<br />
v˘robcov (dovozcov) za ich v˘robky, je<br />
oblasÈ elektrick˘ch a elektronick˘ch zariadení.<br />
V˘znamn˘m je zavedenie povinn˘ch limitov<br />
zberu a zhodnocovania elektroodpadu, ktoré<br />
sú v platnosti od 13. augusta 2005. V súãasnosti<br />
je uÏ legislatívou EÚ stanovená adresná<br />
zodpovednosÈ v˘robcu za ìal‰ie v˘robky, resp.<br />
súãasti elektrick˘ch a elektronick˘ch v˘robkov<br />
– a to za prenosné batérie a akumulátory.<br />
V˘robcovia elektrick˘ch a elektronick˘ch<br />
zariadení tak patria k prv˘m, na ktor˘ch dopadajú<br />
zodpovednosti vypl˘vajúce z viacer˘ch legislatívnych<br />
noriem EÚ – obalov˘ch, WEEE<br />
i baterkov˘ch.<br />
Veºmi v˘znamn˘m negatívnym faktorom<br />
ovplyvÀujúcim reÏim realizácie povinností v˘robcov<br />
elektrick˘ch a elektronick˘ch zariadení<br />
sú niektoré ustanovenia zákona o odpadoch<br />
t˘kajúce sa Recyklaãného fondu. Tento ne-<br />
‰tandardn˘ nástroj, ktor˘ znamená zv˘‰enie nákladov<br />
v˘robcov a spotrebiteºov sa neuplatÀuje<br />
nikde inde v EÚ – iba na Sloven<strong>sk</strong>u! Markantné<br />
je to najmä na v˘robkoch typu meracích<br />
a kontroln˘ch prístrojov, prístrojov pre medicínu<br />
a rôznych predajn˘ch automatov a bankomatov.<br />
Tu je zdvojená povinnosÈ v˘robcu –<br />
musí platiÈ príspevok do Recyklaãného fondu<br />
(alebo ho zníÏiÈ zabezpeãením recyklácie rovnakého<br />
mnoÏstva rovnakého druhu v˘robkov)<br />
a súãasne nie je zbaven˘ povinnosti postaraÈ sa<br />
o recykláciu zariadenia po <strong>sk</strong>onãení jeho Ïivotnosti<br />
– teda opäÈ uhradiÈ recykláciu. Platbou do<br />
Recyklaãného fondu tento za v˘robcu nepreberá<br />
nijaké zodpovednosti ani budúce povinnosti.<br />
Samozrejme odhliadnuc od problémov,<br />
ktoré v záujme zniÏovania príspevkov vznikajú<br />
pri organizácii zberu a spracovaní elektroodpadu<br />
z pohºadu jeho moÏného variantného<br />
zaradenia.<br />
V prípade RF tak ide len o jeden z typicky<br />
sloven<strong>sk</strong>y unikátnych bezodn˘ch balíkov na<br />
klientelistické rozhadzovanie prostriedkov<br />
in˘ch subjektov. Preão teda zbytoãne zaÈaÏovaÈ<br />
spotrebiteºov Chceme vyhnaÈ sloven<strong>sk</strong>˘ch<br />
spotrebiteºov na nákupy do okolit˘ch krajín<br />
Napokon smernica EÚ i zákon o odpadoch<br />
jasne hovoria, Ïe recyklaãné poplatky môÏu byÈ<br />
stanovené len na úrovni <strong>sk</strong>utoãn˘ch nevyhnutn˘ch<br />
nákladov potrebn˘ch na zabezpeãenie<br />
recyklácie elektroodpadu. V SR neexistuje nijak˘<br />
nadmern˘ v˘ber recyklaãn˘ch poplatkov,<br />
neexistuje nijak˘ biznis z nich. Tieto poplatky<br />
sú smerované v˘hradne na úãel, na ktor˘ sú urãené,<br />
a to na financovanie zberu a spracovania<br />
odpadov. Îe to tak je si veºmi prísne riadia<br />
a kontrolujú samotní v˘robcovia a dovozcovia.<br />
V˘robcovia a dovozcovia tak financujú odpadov˘<br />
trh a prispievajú na jeho rozvoj. Environmentálna<br />
politika na Sloven<strong>sk</strong>u je vìaka nesystémov˘m<br />
subvenciám od Recyklaãného fondu<br />
extrémne predraÏená a zbytoãne zaÈaÏuje<br />
podnikateºov aj spotrebiteºov. Tie zapríãinili,<br />
Ïe ceny za recykláciu elektrospotrebiãov, ktoré<br />
úãtujú firmy vybavené technológiou sponzorovanou<br />
RecFondom (z príspevkov dovozcov<br />
a platené spotrebiteºmi) sú niekoºkonásobne<br />
vy‰‰ie ako v okolit˘ch krajinách.<br />
Vo v‰etk˘ch krajinách EÚ sa o realizáciu<br />
a financovanie zberu a recyklácie elektroodpadu,<br />
odpadu z obalov a pouÏit˘ch prenosn˘ch<br />
batérií a akumulátorov starajú kolektívne systémy<br />
(KS) zaloÏené v˘robcami. Kolektívne<br />
systémy sú legitímne organizácie povinn˘ch<br />
osôb, ktoré na seba prevzali zodpovednosti<br />
svojich ãlenov vypl˘vajúce z európ<strong>sk</strong>ej odpadovej<br />
legislatívy. Prostredníctvom kolektívnych<br />
systémov tak v˘robcovia a dovozcovia<br />
elektrozariadení v jednotliv˘ch krajinách efektívne<br />
a úspe‰ne zabezpeãujú zber a recykláciu<br />
elektroodpadu, odpadu z obalov a pouÏit˘ch<br />
prenosn˘ch batérií a akumulátorov.<br />
Podºa platnej legislatívy sú na Sloven<strong>sk</strong>u za<br />
zber a recykláciu elektroodpadu zodpovední<br />
v˘hradne v˘robcovia a dovozcovia a nikto in˘<br />
túto zodpovednosÈ nemá (na rozdiel od in˘ch<br />
‰tátov EÚ).<br />
Sme hrdí na to, Ïe práve v˘robcovia a dovozcovia<br />
v SR sa stali prostredníctvom svojich<br />
kolektívnych systémov v rámci EÚ lídrami<br />
v oblasti plnenia nov˘ch povinností v oblasti<br />
elektroodpadu, obalov i batérií a v mnoh˘ch<br />
smeroch predbehli i podstatne ekonomicky<br />
vyspelej‰ie krajiny.<br />
Sme v‰ak súãasne svedkami snáh Recyklaãného<br />
fondu, ktorého predstavitelia parazitujú<br />
na odpadovom priemysle o odãerpávanie prostriedkov<br />
z vreciek spotrebiteºov pod plá‰tikom<br />
podpory rozvoja recyklaãného priemyslu na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u.<br />
Mário Lelov<strong>sk</strong>˘<br />
predseda ADAT<br />
konateº BaSys Czech & Slovak<br />
Slobodné Fórum, podpredseda<br />
pre ekonomiku a stratégiu<br />
www.inteligentnydom.<strong>sk</strong><br />
PROFIL ASOCIÁCIE DOVOZCOV<br />
AUDIOVIZUÁLNEJ TECHNIKY<br />
SLOVENSKEJ REPUBLIKY – ADAT<br />
Asociácia dovozcov audiovizuálnej<br />
techniky Sloven<strong>sk</strong>ej republiky ako dobrovoºné<br />
profesijné zdruÏenie dovozcov spotrebnej<br />
elektroniky bola zaloÏená 31. augusta<br />
1994 v Bratislave.<br />
Asociácia je zaregistrovaná na OÚ Bratislava<br />
I., ãíslo 134/1994-Ta.<br />
Poslaním Asociácie je podpora podnikateº<strong>sk</strong>˘ch<br />
aktivít, ochrana záujmov a zais-<br />
Èovanie potrieb jej ãlenov.<br />
Na dosiahnutie t˘chto cieºov Asociácia:<br />
• zhromaÏìuje poznatky z dovozu predmetného<br />
tovaru a jeho predaja na území<br />
Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
• predkladá podnety a návrhy úradom<br />
a spolupracuje s príslu‰n˘mi orgánmi<br />
‰tátnej správy v oblasti tvorby legislatívnych<br />
predpisov a nariadení súvisiacich<br />
s dovozom a distribúciou predmetného<br />
tovaru na území Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
• spolupracuje s príslu‰n˘mi orgánmi na<br />
aplikácii noriem a predpisov platn˘ch<br />
v EÚ a aktívne vedie svojich ãlenov<br />
k ich efektívnemu uplatneniu<br />
• zhromaÏìuje informácie o obligatórnych<br />
náleÏitostiach v˘robkov, ktoré<br />
môÏu byÈ predmetom ‰etrenia orgánov<br />
v správnom konaní vrátane ich sprievodn˘ch<br />
dokladov<br />
• vyvíja ãinnosÈ zameranú na ochranu<br />
spotrebiteºa<br />
Asociácia sa podieºala na príprave a aplikácii<br />
viacer˘ch zákonov, noriem a predpisov<br />
z oblasti spotrebnej elektroniky<br />
a prostredníctvom profesionálneho zázemia<br />
svojich ãlenov je dôleÏit˘m partnerom<br />
pri odbornom posudzovaní a konzultáciách<br />
v komodite spotrebnej elektroniky.<br />
V súãasnosti reprezentuje podiel ãlenov<br />
ADAT na celkovom sloven<strong>sk</strong>om trhu znaãkovej<br />
spotrebnej elektroniky asi 70 %.<br />
53
E U R Ó P S K Y P A R L A M E N T<br />
KaÏd˘ obãan EÚ vyprodukuje roãne priemerne tri a pol tony odpadu. Ak od tohto mnoÏstva odrátame<br />
odpad z priemyslu ãi stavebníctva, zostane nám roãn˘ odpad z domácností, kancelárií a drobn˘ch<br />
obchodov. Ten len za posledné desaÈroãie vzrástol zo 460 na 518 kilogramov na osobu. Problém<br />
s odpadom v Európ<strong>sk</strong>ej únii narastá. Hoci sa v posledn˘ch rokoch mnoÏstvo recyklácie a druhotného<br />
pouÏitia odpadov˘ch materiálov zv˘‰ilo, kopy odpadu na <strong>sk</strong>ládkach v EÚ sú stále privysoké. Len jedna<br />
tretina odpadu z domácností ãi kancelárií sa napríklad recykluje a kompostuje. Takmer polovica „smetí“<br />
stále konãí na <strong>sk</strong>ládkach. Preto bola revízia vy‰e 30-roãnej smernice viac neÏ potrebná. Dlho oãakávan˘<br />
návrh smernice o odpadoch schválili poslanci Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu na svojom júnovom plenárnom<br />
zasadnutí. Táto legislatíva, na ktorej znení sa EP dohodol s Radou, stanovuje ciele na opätovné vyuÏitie<br />
a recykláciu odpadu do roku 2020. Smernica tieÏ stanovuje pravidlá pre recykláciu a ukladá ãlen<strong>sk</strong>˘m<br />
‰tátom povinnosÈ vypracovaÈ záväzné programy na predchádzanie vzniku odpadov. Na základe<br />
prijatého znenia bude spaºovanie odpadov za urãit˘ch podmienok povaÏované za „vyuÏitie odpadu“.<br />
V Európe sa má do roku 2020<br />
zníÏiÈ objem odpadu<br />
PoslankyÀa EP Caroline Jackson (EPP-ED, UK)<br />
Zdroj Európ<strong>sk</strong>y parlament<br />
S ohºadom na dramatick˘ nárast produkcie<br />
odpadu v Európ<strong>sk</strong>ej únii navrhla Európ<strong>sk</strong>a<br />
komisia v septembri 2005 revíziu smernice z<br />
roku 1975, ktorá stanoví pravidlá pre recykláciu<br />
a ukladá ãlen<strong>sk</strong>˘m ‰tátom povinnosÈ vypracovaÈ<br />
záväzné národné programy na obmedzenie<br />
produkcie odpadu – plán o nakladaní<br />
s odpadom a plán predchádzania vzniku<br />
odpadu.<br />
Nová legislatíva taktieÏ zjednodu‰uje doteraj‰í<br />
právny rámec. Do rámcovej smernice<br />
zaãleÀuje smernicu o nakladaní s odpadov˘mi<br />
olejmi a smernicu o nebezpeãnom odpade.<br />
Rámcová smernica okrem toho stanovuje<br />
definície a základné pravidlá pre ìal‰iu<br />
európ<strong>sk</strong>u legislatívu o odpadoch.<br />
EUROPOSLANCI ZA AMBICIÓZNEJ·IE<br />
CIELE<br />
SpravodajkyÀa Caroline Jackson (EPP-<br />
ED, UK) v rozprave uviedla, Ïe rokovania s<br />
Radou boli veºmi nároãné. „Ide o najlep‰í<br />
kompromis, ktoré bolo moÏné dosiahnuÈ. Prijatie<br />
tejto smernice je preto dôleÏit˘m okamihom<br />
pre Parlament, ktor˘ zásadn˘m spôsobom<br />
ovplyvnil jej znenie. Pôvodn˘ návrh<br />
Komisie obsahoval príli‰ technické ustanovenia.<br />
Poslanci v‰ak do smernice zaãlenili ciele<br />
v oblasti recyklácie, zdôraznili potrebu<br />
predchádzania vzniku odpadu a zaãlenili ustanovenie<br />
o hierarchii odpadov.“<br />
Niektorí europoslanci poslanci vyjadrili<br />
presvedãenie, Ïe by sa mali zaviesÈ ambicióznej‰ie<br />
ciele najmä pokiaº ide o recykláciu<br />
a opätovné pouÏitie odpadu. Vyjadrili <strong>sk</strong>lamanie<br />
nad t˘m, Ïe plány na predchádzanie vzniku<br />
odpadov nebudú povinne obsahovaÈ záväzné<br />
ciele.<br />
EuroposlankyÀa Irena Belohor<strong>sk</strong>á (NA,<br />
SK), ãlenka V˘boru EP pre Ïivotné prostredie,<br />
verejné zdravie a bezpeãnosÈ potravín,<br />
povaÏuje text za dôleÏit˘ legislatívny dokument,<br />
ktorého cieºom je zjednodu‰iÈ súãasn˘<br />
právny rámec v oblasti odpadového hospodárstva.<br />
Práve environmentálna legislatíva,<br />
ktorej podstatnú ãasÈ tvorí odpadové hospodárstvo,<br />
je najãastej‰ou témou sporov na Európ<strong>sk</strong>om<br />
súdnom dvore. „Ak v‰ak chceme<br />
naozaj dosiahnuÈ zníÏenie mnoÏstva odpadov,<br />
nebude to moÏné bez kvantitatívnych ukazovateºov<br />
stanoven˘ch v programoch odpadového<br />
hospodárstva ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov,“ uviedla<br />
poslankyÀa Belohor<strong>sk</strong>á. „ZníÏenie mnoÏstva<br />
nemusí automaticky znamenaÈ, Ïe najnebezpeãnej‰ie<br />
odpady budú odstránené,“ dodala<br />
s t˘m, Ïe príli‰ná flexibilita v programoch,<br />
ãi nepresne a vágne urãené ciele nepovedú<br />
k Ïelanému v˘sledku.<br />
Hoci sa v posledn˘ch rokoch recyklácia a<br />
druhotné pouÏitie odpadov˘ch materiálov<br />
zv˘‰ili, mnoÏstvo odpadu na <strong>sk</strong>ládkach v EÚ<br />
je stále privysoké, povedala poslankyÀa EP<br />
Zita Ple‰tin<strong>sk</strong>á (EPP-ED, SK). Aj keì dohodnut˘<br />
kompromisn˘ balíãek nie je podºa nej<br />
ideálny, text smernice povaÏuje za politicky<br />
ambiciózny nástroj v oblasti odpadového<br />
hospodárstva pre budúce generácie EÚ. Na<br />
báze tejto smernice budú musieÈ ãlen<strong>sk</strong>é krajiny<br />
zlep‰iÈ svoje odpadové hospodárstvo.<br />
Preto ocenila, Ïe do tejto smernice boli zakotvené<br />
aj otázky t˘kajúce sa zne‰kodÀovania<br />
nebezpeãného odpadu a nebezpeãn˘ch olejov.<br />
„Verím, Ïe ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty podºa dohodnutého<br />
textu splnia v‰etky ambiciózne ciele, hlavne<br />
Ïe zavedú do roku 2015 systémy zberu triedeného<br />
odpadu pre papier, kov, plasty, <strong>sk</strong>lo,<br />
textil, in˘ biologicky rozloÏiteºn˘ odpad, oleje<br />
a nebezpeãn˘ odpad,“ povedala europoslankyÀa<br />
Ple‰tin<strong>sk</strong>á.<br />
ZÁVÄZNÉ CIELE NA OPÄTOVNÉ<br />
VYUÎITIE A RECYKLÁCIA ODPADU<br />
V kompromisnom znení bola zohºadnená<br />
poÏiadavka Parlamentu na zaãlenenie ustanovenia<br />
o opätovnom vyuÏití a recyklácii, ktor˘<br />
nebol súãasÈou pôvodného návrhu Komisie<br />
ani spoloãného postoja Rady. Podºa prijatého<br />
textu by mali ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty prijaÈ opatrenia<br />
nevyhnutné na dosiahnutie nasledovn˘ch<br />
cieºov: zasadiÈ sa, aby sa do roku 2020<br />
podiel opätovného vyuÏitia a recyklácie komunálneho<br />
a podobného odpadu (papier, <strong>sk</strong>lo<br />
a podobne) dosahoval najmenej 50 percent<br />
hmotnosti. Pri stavebnom a demolaãnom odpade<br />
by mal dosiahnuÈ tento podiel 70 percent.<br />
54
E U R Ó P S K Y P A R L A M E N T<br />
Komisár Európ<strong>sk</strong>ej komisie zodpovedn˘ za<br />
oblasÈ Ïivotného prostredia Stavros Dimas v<br />
rozprave na pôde Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu<br />
zdôraznil, Ïe „bolo veºmi ÈaÏké presvedãiÈ<br />
ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty, aby zaviedli uvedené ciele“. Poslancov<br />
zároveÀ uistil, Ïe ak ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty nesplnia<br />
tieto ciele do roku 2020, Komisia ich<br />
môÏe predvolaÈ na súd za nedodrÏanie ustanovenia<br />
smernice.<br />
Cieº pre priemyseln˘ odpad a odpad vznikajúci<br />
pri v˘robe, ktorého zavedenie poÏadoval<br />
Parlament, napokon nebol do kompromisného<br />
textu zaãlenen˘. Komisia v‰ak do roku<br />
2020 tieto ciele posúdi a zváÏi prípadné stanovenie<br />
cieºov pre ìal‰ie druhy odpadov.<br />
PREDCHÁDZANIE VZNIKU ODPADOV<br />
Nová smernica ukladá ãlen<strong>sk</strong>˘m ‰tátom<br />
povinnosÈ vytvoriÈ do piatich rokov od jej<br />
vstupu do platnosti plány nakladania s odpadom<br />
a plány predchádzania vzniku odpadov,<br />
vrátane stanovenia cieºov. Komisia okrem<br />
toho do konca roku 2014 navrhne opatrenia<br />
o predchádzaní vzniku odpadov a oddelenia<br />
cieºov na rok 2020.<br />
SPAªOVANIE<br />
Spaºovanie bolo jednou z najkontroverznej-<br />
‰ích otázok smernice. Európ<strong>sk</strong>y parlament<br />
povaÏuje za jeden z najdôleÏitej‰ích cieºov<br />
zníÏenie objemu odpadov, ktor˘ sa vyváÏa na<br />
<strong>sk</strong>ládky a je spaºovan˘. Poslanci v‰ak boli v<br />
tejto otázke nejednotní: di<strong>sk</strong>usia sa t˘kala<br />
Komisár pre Ïivotné prostredie Stavros Dimas<br />
Zdroj Európ<strong>sk</strong>y parlament<br />
toho, ãi by malo byÈ spaºovanie povaÏované<br />
za „odstránenie“ alebo „vyuÏitie“ odpadov.<br />
Poslanci napokon podporili spoloãné stanovi<strong>sk</strong>o<br />
Rady a Komisie, podºa ktorého by sa<br />
malo spaºovanie povaÏovaÈ za „vyuÏitie“ odpadov,<br />
pretoÏe spæÀa urãité ‰tandardy, pokiaº<br />
ide o energetickú úãinnosÈ. Podºa Komisie by<br />
v‰ak iba energeticky najúãinnej‰ie spaºovne<br />
mali byÈ oznaãené za „zariadenia na vyuÏívanie<br />
odpadov“.<br />
SpravodajkyÀa Caroline Jackson v rozprave<br />
uviedla, Ïe „toto opatrenie povedie spaºovne<br />
k tomu, aby sa usilovali o dosiahnutie vysok˘ch<br />
‰tandardov“. Zdôraznila, Ïe v súãasnosti,<br />
keì Európa ãelí nedostatku pohonn˘ch<br />
hmôt, môÏe byÈ práve odpad vyuÏit˘ ako dôleÏit˘<br />
zdroj palív. „ZároveÀ je v‰ak potrebné<br />
dodaÈ, Ïe Parlament zavedením záväzn˘ch<br />
cieºov pre recykláciu a predchádzanie vzniku<br />
odpadov zaistil, Ïe spaºovanie odpadu<br />
bude musieÈ ísÈ ruka v ruke s recykláciou,“<br />
uviedla poslankyÀa.<br />
Európ<strong>sk</strong>y parlament tieÏ presadil ustanovenie,<br />
na základe ktorého bude zmienka o<br />
energetickej úãinnosti ‰esÈ rokov od vstupu<br />
smernice do platnosti opätovne revidovaná.<br />
ZÁVÄZNÁ PÄËSTUP≈OVÁ HIERARCHIA<br />
SúãasÈou kompromisného znenia je taktieÏ<br />
päÈstupÀová hierarchia ako nakladaÈ s<br />
odpadmi, ktorá má umoÏniÈ efektívne predchádzanie<br />
a zníÏenie objemu produkcie odpadu.<br />
Táto hierarchia uvádza poradie preferencií<br />
pre nakladanie s odpadmi. Prím hrá predov‰etk˘m<br />
prevencia, ão znamená neprodukovaÈ<br />
odpad, ak to nie je nevyhnutné. V opaãnom<br />
prípade nastupujú moÏnosti jeho vyuÏitia.<br />
Buì sa odpadov˘ materiál druhotne pouÏije<br />
alebo sa recykluje. ·tvrt˘m stupÀom sú<br />
takzvané „iné operácie zhodnocovania“.<br />
U<strong>sk</strong>ladnenie odpadu na <strong>sk</strong>ládkach, pripadne<br />
jeho likvidácia tak zostáva aÏ poslednou moÏnosÈou.<br />
PäÈ spôsobov nakladania s odpadom:<br />
1. predchádzanie,<br />
2. opätovné pouÏitie,<br />
3. recyklácia,<br />
4. ìal‰ie vyuÏitie<br />
5. ‰etrné odstránenie z hºadi<strong>sk</strong>a Ïivotného<br />
prostredia.<br />
Táto hierarchia je záväzná a ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty<br />
by ju mali povaÏovaÈ za prioritu.<br />
Odch˘lenie od tejto hierarchie bude moÏné<br />
len v prípadoch odôvodnen˘ch zohºadÀovaním<br />
Ïivotného cyklu pri celkov˘ch dopadoch<br />
vzniku tohto odpadu a nakladania s<br />
ním.<br />
Smernica zavádza definíciu pre vedºaj‰ie<br />
produkty a prípady, keì „odpad prestáva byÈ<br />
odpadom“. Jej znenie vyz˘va ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty,<br />
aby prijali opatrenia na podporu triedeného<br />
zberu biologického odpadu.<br />
VyuÏívanie odpadu v sebe <strong>sk</strong>r˘va obrov<strong>sk</strong>˘<br />
potenciál. ·etrí totiÏ nielen Ïivotné prostredie,<br />
ale aj energetické náklady. Na v˘robu<br />
tony recyklovaného papiera sa napríklad v porovnaní<br />
s v˘robou z dreva u‰etrí najmenej<br />
‰tvrtina energie. ZároveÀ sa do ovzdu‰ia dostane<br />
aÏ o 75 percent emisií menej. Nie v‰etky<br />
ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty si v‰ak tieto moÏnosti plne<br />
uvedomujú. Niektoré ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty Európ<strong>sk</strong>ej<br />
únie na <strong>sk</strong>ládky odváÏajú aÏ 90 percent<br />
vyprodukovaného odpadu.<br />
Znenie prijatého textu nájdete na:<br />
http://www.europarl.europa.eu/sides/get<br />
Doc.dotype=TA&reference=P6-TA-2008-<br />
0282&language=SK&ring=A6-2008-0162<br />
ODPAD V âÍSLACH<br />
• V Európe sa kaÏdoroãne vyprodukuje<br />
1,8 miliárd ton odpadov. Tento objem<br />
rastie r˘chlej‰ie ako HDP. PrevaÏnú<br />
ãasÈ celkového objemu odpadu tvorí<br />
predov‰etk˘m odpad z domácností,<br />
obchodn˘ch ãinností (teda obchodov,<br />
re‰taurácií, nemocníc atì.), priemyslu<br />
(napríklad farmaceutické spoloãnosti,<br />
odevn˘ priemysel), poºnohospodárstva,<br />
stavebníctva a z demolácie,<br />
hutného priemyslu a v˘roby energie.<br />
• Niektoré ãlen<strong>sk</strong>é ‰táty vyváÏajú na<br />
<strong>sk</strong>ládky aÏ 90 percent svojho odpadu,<br />
iné len 10 percent.<br />
• V roku 1995 vyprodukoval kaÏd˘ obãan<br />
EÚ v priemere 460 kg odpadov.<br />
Do roku 2004 sa tento objem zv˘‰il na<br />
520 kg a oãakáva sa, Ïe v roku 2020<br />
by mal dosiahnuÈ 680 kg. Tieto údaje<br />
dokazujú, Ïe za 25 rokov do‰lo k 50-<br />
percentnému zv˘‰eniu produkcie odpadu.<br />
Dôvodom je predov‰etk˘m narastajúca<br />
konzumácia zo strany finálnych<br />
spotrebiteºov.<br />
• Medzi ãlen<strong>sk</strong>˘mi ‰tátmi takzvanej starej<br />
európ<strong>sk</strong>ej 15 a 12 nováãikmi sú<br />
v‰ak v˘znamné rozdiely. Zatiaº ão na<br />
jednu osobu z EÚ 15 pripadá v priemere<br />
570kg odpadu, obãan EÚ 12 vyprodukuje<br />
v priemere len 335kg. Napriek<br />
tomu sa oãakáva, Ïe vzhºadom k<br />
spotrebiteº<strong>sk</strong>˘m trendom v EÚ 12 bude<br />
produkcia t˘chto krajín v blízkej budúcnosti<br />
dosahovaÈ objem produkcie<br />
EÚ 15.<br />
• V roku 2005 bolo 49 percent odpadu<br />
vyvezen˘ch na <strong>sk</strong>ládky, 18 percent<br />
spálen˘ch a len 27 percent recyklovan˘ch<br />
ãi kompostovan˘ch.<br />
55
Î I V O T N É P R O S T R E D I E<br />
Medzi najnebezpeãnej‰ie a zdravie najohrozujúcej‰ie karcinogény alebo jedy najroz‰írenej‰ie medzi obyvateºstvom<br />
patrí kadmium, ortuÈ a zlúãeniny olova. Zdrojom t˘chto kovov sú hlavne batérie a akumulátory, bez ktor˘ch si<br />
v súãasnosti ani nevieme predstaviÈ beÏn˘ Ïivot. Rozvojom automobilizmu a jeho orientácie na nové pohonné<br />
agregáty bude pouÏitie akumulátorov e‰te ‰ir‰ie. Spotrebná elektronika, poãítaãe, hraãky, ale aj rôzne pracovné<br />
náradie, bezpeãnostné zariadenia v nemocniciach, ropovodoch, plynovodoch, atómov˘ch elektrárÀach sa uÏ dnes<br />
bez pouÏitia batérií a akumulátorov nezaobídu.<br />
Najroz‰írenej‰ím odpadom<br />
s obsahom ÈaÏk˘ch kovov sú<br />
batérie a akumulátory<br />
Îivotn˘ cyklus batérií a akumulátorov, tak<br />
ako aj in˘ch tovarov, je ãasovo ohraniãen˘. Po<br />
vyãerpaní ich úÏitkov˘ch hodnôt sa stávajú<br />
odpadom. Odpadom ohrozujúcim zdravie a<br />
Ïivotné prostredie.<br />
Nakladaniu s t˘mto odpadom cel˘ ekologicky<br />
vyspel˘ svet venuje mimoriadnu pozornosÈ.<br />
Je prijatá Smernica Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu<br />
a Rady s hlavn˘m cieºom minimalizovaÈ<br />
negatívny vplyv batérií a akumulátorov na<br />
Ïivotné prostredie. Stanovila podmienky pre<br />
nakladanie s batériami a akumulátormi, podºa<br />
ktor˘ch sa s t˘mto odpadom musí nakladaÈ<br />
oddelene od ostatn˘ch odpadov. Musia byÈ odstránené<br />
z elektronick˘ch zariadení a automobilov<br />
a následne sa môÏe s nimi nakladaÈ len<br />
v súlade s podmienkami urãen˘mi v tejto smernici.<br />
Smernica ã. 2006/66/ES sa vzÈahuje na v‰etky<br />
typy batérií a akumulátorov bez ohºadu na<br />
ich tvar, objem, hmotnosÈ, materiálové zloÏenie<br />
alebo pouÏitie. To znamená aj na prenosné<br />
tuÏkové a gombíkové.<br />
Vo svojom prvom ãlánku Smernica zdôraz-<br />
Àuje, kto sa má podieºaÈ na Ïivotnom cykle batérií<br />
a akumulátorov. Okrem v˘robcov, distribútorov<br />
a koneãn˘ch uÏívateºov sú to hlavne<br />
subjekty, ktoré sa priamo podieºajú na spracovaní<br />
a recyklácii pouÏit˘ch batérií a akumulátorov.<br />
BohuÏiaº sú niektoré subjekty, ktoré nere‰-<br />
pektujú túto zásadu. SnaÏia sa v spoloãnosti vystupovaÈ<br />
ako ochrancovia Ïivotného prostredia,<br />
no okrem niekoºk˘ch poãítaãov nevlastnia<br />
Ïiadne zberové a recyklaãné technológie, ani<br />
sa na ich vybudovaní nepodieºali, ale pasujú sa<br />
za zberateºov a recyklátorov. Dokonca nedovolia<br />
t˘m, ktorí v <strong>sk</strong>utoãnosti platia recyklaãné<br />
poplatky a t˘m, ão recykláciu vykonávajú, aby<br />
sa mohli podieºaÈ na kontrole a riadení Ïivotného<br />
cyklu tovaru, tak ako to smernica ukladá.<br />
Síce finanãné prostriedky za recykláciu<br />
celého predaného mnoÏstva tovaru od obãanov<br />
zinkasujú, ale financovaÈ by chceli len nejaké<br />
minimálne limity a ostatné financie sa stratia<br />
v t˘chto organizáciách neznámo kam.<br />
Finanãné prostriedky, ktoré obãan musí povinne<br />
zo zákona zaplatiÈ v cene tovaru by mali<br />
byÈ v plnom rozsahu pouÏité len na cieº, na ktor˘<br />
ich obãan platí, teda na ekologické nakladanie<br />
s odpadom na zber a recykláciu.<br />
Z t˘chto finanãn˘ch prostriedkov podºa<br />
smernice EÚ sú v˘robca alebo tretie osoby<br />
povinní financovaÈ v‰etky náklady vypl˘vajúce<br />
zo zberu a recyklácie v‰etk˘ch pouÏit˘ch batérií<br />
a akumulátorov a náklady, ktoré vznikajú<br />
z verejn˘ch informaãn˘ch kampaní o zbere<br />
a recyklácii. Vyzbierané prostriedky zostávajúce<br />
po úhrade uveden˘ch nákladov musia byÈ<br />
pouÏité na cieº, na ktor˘ ich obãan zaplatil, t.<br />
j. na ìal‰ie zdokonalenie technológie zberu a<br />
recyklácie s cieºom zv˘‰enia percenta vyzbierateºnosti<br />
a kvality recyklácie.<br />
Na Sloven<strong>sk</strong>u uÏ viac ako 14 rokov je realizovan˘<br />
zber a recyklácia oloven˘ch akumulátorov<br />
v‰etk˘ch druhov. Viac ako 5 rokov je<br />
zabezpeãen˘ stopercentne oddelen˘ zber t˘chto<br />
batérií a ich následné ekologické zhodnotenie<br />
od v‰etk˘ch pôvodcov, ktorí svoj pouÏit˘ akumulátor<br />
odovzdajú na zhodnotenie.<br />
V recyklaãnom závode MACH TRADE,<br />
s. r. o., v Seredi bolo v roku 2000 spracované<br />
zo SR vy‰e 6 miliónov kg pouÏit˘ch oloven˘ch<br />
akumulátorov a v roku 2007 to uÏ bolo viac ako<br />
8 miliónov kg, ão predstavuje 95 aÏ 97 % vyzbierateºnosti<br />
a zhodnotenia k dovozom. Je to<br />
úroveÀ, ktorá doteraz nebola dosiahnutá v Ïiadnej<br />
inej komodite odpadov v SR. Dosiahli sme<br />
tak úroveÀ zhodnocovania opotrebovan˘ch<br />
oloven˘ch akumulátorov na úrovni najvyspelej‰ích<br />
krajín Európy. V tejto komodite sme uÏ<br />
dosiahli cieº EÚ staÈ sa „recyklujúcou spoloãnosÈou“.<br />
Chcel by som vyzdvihnúÈ systém zberu batérií<br />
a akumulátorov, ktor˘ vzi‰iel zo spoloãného<br />
postupu ZdruÏenia miest a obcí SR,<br />
ZMOS-u, Recyklaãného fondu a firmy AKU<br />
– TRANS, s. r. o. Realizácia tohto projektu plne<br />
garantuje splnenie nároãn˘ch podmienok EÚ<br />
pre manipuláciu s batériami a akumulátormi,<br />
a to bez ìal‰ích nákladov obcí. Obce nemajú<br />
Ïiadne náklady so zberom, dopravou a recykláciou,<br />
oni dostanú za tento odpad e‰te zaplatené.<br />
Za rok 2007 Recyklaãn˘ závod MACH<br />
TRADE, s. r. o., vyplatil viac ako 90 miliónov<br />
Sk za batérie a akumulátory odovzdané na recykláciu.<br />
Vytvoril sa tak priestor na realizáciu funkãného<br />
a vysoko úãinného zberu opotrebovan˘ch<br />
akumulátorov. Vytvoren˘ systém zberu a<br />
recyklácie je zárukou, Ïe v SR máme problém<br />
pouÏit˘ch akumulátorov a batérií v plnom rozsahu<br />
vyrie‰en˘.<br />
Na‰ím cieºom je zozbieraÈ a zhodnotiÈ kaÏd˘<br />
kus batérie a akumulátorov vãítane prenosn˘ch,<br />
ktoré pôvodcovia odovzdajú do fungujúceho<br />
systému zberu a recyklácie tak, ako to urãuje<br />
Smernica EÚ ã. 2006/66/ES. Túto sluÏbu<br />
ponúkame zabezpeãiÈ v zmysle zákona<br />
223/2001 Z. z. § 56 ods. 3 v‰etk˘m v˘robcom<br />
a dovozcom batérií a akumulátorov v SR alebo<br />
tretím osobám konajúcim v ich mene za<br />
predpokladu splnenia si povinnosti financovaÈ<br />
túto ãinnosÈ v zmysle ãlánku 16 smernice<br />
2006/66/ES.<br />
Ján Kamenick˘<br />
56
Î I V O T N É P R O S T R E D I E<br />
Kto zapláta legislatívne diery<br />
Obyvatelia Sloven<strong>sk</strong>ej republiky ako koneãní spotrebitelia tovarov zaplatia v cenách v˘robkov<br />
vyroben˘ch na Sloven<strong>sk</strong>u alebo dovezen˘ch zo zahraniãia cca 2,5 mld. Sk recyklaãn˘ch poplatkov,<br />
ktoré vstupujú u v˘robcov a dovozcov do kalkulácie cien tovarov. Za rok 2007 v‰ak v˘robcovia<br />
a dovozcovia transformovali do Recyklaãného fondu menej neÏ 600 mil. Sk.<br />
Súãasná legislatíva, Ïiaº, umoÏÀuje aj takéto správanie.<br />
Zákon ã. 223/2001 Z. z. o odpadoch na‰tartoval<br />
aktivity smerujúce k materiálovému zhodnocovaniu<br />
odpadov pomerne dynamicky. Na základe<br />
tohto zákona vznikol aj Recyklaãn˘ fond ako<br />
v˘znamn˘ nástroj financovania systému spoloãen<strong>sk</strong>y<br />
optimálneho nakladania s odpadmi, prostredníctvom<br />
ktorého boli do systému nakladania<br />
s odpadmi umiestnené nemalé finanãné prostriedky,<br />
s cieºom kreovania recyklaãného priemyslu<br />
a separovaného zberu odpadov mestami<br />
a obcami. Princíp ãinnosti Recyklaãného fondu<br />
spoãíva v sústreìovaní peÀaÏn˘ch prostriedkov<br />
na podporu zberu, zhodnocovania a spracovania<br />
odpadov z 10 komodít: batérie a akumulátory, minerálne<br />
oleje, pneumatiky, viacvrstvové kombinované<br />
materiály, elektrozariadenia (vrátane sveteln˘ch<br />
zdrojov), v˘robky z plastov, papier a lepenka,<br />
<strong>sk</strong>lo, vozidlá, kovové obaly. Sadzby príspevkov<br />
urãilo MÎP SR a sú odvádzané povinn˘mi<br />
osobami – v˘robcami a dovozcami tovarov<br />
umiestnen˘ch na sloven<strong>sk</strong>om trhu. Príspevky<br />
do Recyklaãného fondu si ich platitelia môÏu<br />
zníÏiÈ v rozsahu zodpovedajúcom mnoÏstvu odpadov<br />
z jednotliv˘ch komodít, ktorého zhodnotenie<br />
sami zabezpeãili. To znamená, Ïe v˘sledkom<br />
efektívneho pôsobenia Recyklaãného fondu<br />
je v koneãnom dôsledku zniÏovanie príjmov<br />
na úãtoch jeho jednotliv˘ch sektorov. Toto zni-<br />
Ïovanie príjmov fondu zvy‰ovaním podielu recyklácie<br />
odpadov by nakoniec automaticky viedlo<br />
k zastaveniu investiãnej ãinnosti Recyklaãného<br />
fondu, ão je úplne správne. Vtedy by fond<br />
splnil svoj úãel.<br />
Súãasné legislatívne prostredie umoÏÀuje, pri<br />
obmedzen˘ch kontroln˘ch mechanizmoch, aby<br />
recyklaãné poplatky zaplatené v koneãnom dôsledku<br />
obyvateºmi Sloven<strong>sk</strong>a boli súkromn˘mi<br />
spoloãnosÈami pouÏité na iné úãely, neÏ na podporu<br />
separovaného zberu a zhodnocovania od-<br />
padov. TieÏ sa úplne stráca ekologická solidarita<br />
medzi t˘mi, ktorí na biznise zarábajú vrátane<br />
zárobkov na recyklaãn˘ch poplatkoch a mestami<br />
a obcami, ktoré sa následne musia vysporiadaÈ<br />
so stále rastúcim objemom odpadov. Túto situáciu<br />
treba zásadne zmeniÈ a zlep‰iÈ v prospech<br />
podpory separovaného zberu a recyklácie odpadov.<br />
Legislatívne zmeny úãinné od roku 2005, na<br />
základe ktor˘ch vznikli oprávnené organizácie a<br />
kolektívne systémy, a v dôsledku ktor˘ch prestali<br />
byÈ vytvárané finanãné zdroje na zber a zhodnocovanie<br />
odpadov z obalov nad stanovené záväzné<br />
limity, rozbili dobre na‰tartovanú dynamiku<br />
zberu, triedenia a recyklácie odpadov. Musím<br />
kon‰tatovaÈ, Ïe sektory Recyklaãného fondu,<br />
ktoré boli t˘mito zmenami zasiahnuté, sa dnes<br />
rozbiehajú podstatne pomal‰ie ako tie sektory,<br />
ktoré zostali t˘mito zmenami nedotknuté. V obalov˘ch<br />
komoditách a v nakladaní s elektroodpadom<br />
Sloven<strong>sk</strong>o zaostáva za vyspelou Európou.<br />
V odpadov˘ch komoditách, ako sú opotrebované<br />
pneumatiky, opotrebované batérie a akumulátory,<br />
staré vozidlá ãi odpadové oleje, kde nepôsobia<br />
oprávnené organizácie a kolektívne systémy,<br />
Sloven<strong>sk</strong>o naopak uÏ dnes dosahuje v zbere,<br />
triedení a recyklácii odpadov úroveÀ najvyspelej‰ích<br />
krajín Európ<strong>sk</strong>ej únie alebo ich dokonca<br />
predstihlo.<br />
Recyklaãn˘ fond doteraz za viac ako 6 rokov<br />
svojho pôsobenia schválil na podporu separovaného<br />
zberu a zhodnocovania odpadov finanãné<br />
prostriedky vo v˘‰ke takmer 3,3 miliardy Sk, keì<br />
vyhovel viac ako 7 100 Ïiadostiam podnikateºov<br />
a obcí o po<strong>sk</strong>ytnutie finanãn˘ch prostriedkov.<br />
Celková suma prostriedkov obligatórne po<strong>sk</strong>ytnutá<br />
obciam a mestám za komunálny odpad vytrieden˘<br />
a odovzdan˘ na spracovanie presiahla od<br />
zaãiatku pôsobenia Recyklaãného fondu uÏ 180<br />
miliónov korún. V prvom polroku 2008 fond<br />
schválil dotácie zatiaº pre celkovo 50 projektov<br />
v súhrnnej v˘‰ke takmer 518 miliónov Sk.<br />
S prispením fondu sa vytvorilo doteraz 930 nov˘ch<br />
pracovn˘ch miest, z toho 148 pribudlo v minulom<br />
roku. Len vlani sa s podporou Recyklaãného<br />
fondu na Sloven<strong>sk</strong>u vyzbieralo 212 000 ton<br />
a zhodnotilo 134 000 ton odpadov. Poãas aktívneho<br />
pôsobenia Recyklaãného fondu je to celkovo<br />
vy‰e 560 000 ton vyseparovan˘ch odpadov a<br />
370 000 ton zhodnoten˘ch odpadov.<br />
Recyklaãn˘ fond má v súãasnosti nezastupiteºné<br />
miesto v procese spoloãen<strong>sk</strong>y uÏitoãného<br />
nakladania s odpadmi a je pripraven˘ prevziaÈ na<br />
seba zodpovednosÈ za plnenie limitov Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republiky v oblasti resp. komoditách jeho pôsobenia.<br />
Cieºom a zmyslom Recyklaãn˘m fondom<br />
predkladan˘ch zmien a doplnení zákona ã.<br />
223/2001 Z. z. o odpadoch a zákona ã. 529/2005<br />
Z. z. o obaloch je zabezpeãiÈ v rokoch 2008 aÏ<br />
2015 plnenie nasledujúcich cieºov:<br />
• realizovaÈ zásadu, aby v‰etky recyklaãné poplatky,<br />
rovnako ako príspevky do Recyklaãného<br />
fondu, ktoré zaplatia obyvatelia SR v cene<br />
tovarov, boli pouÏité len na podporu zberu, triedenia<br />
a zhodnocovania odpadov a s nimi priamo<br />
súvisiace aktivity<br />
• zí<strong>sk</strong>aÈ nové suroviny pre priemysel, zv˘‰iÈ ich<br />
podiel z dne‰n˘ch 160 tis. ton roãne na 1 mil.<br />
ton vytriedeného a recyklovaného odpadu roãne<br />
v roku 2015 a 1,5 mil. ton roãne v roku 2020<br />
a t˘m zníÏiÈ závislosÈ SR od dovozu<br />
• iniciovaÈ a podporiÈ recyklaãn˘ priemysel ako<br />
nové priemyselné odvetvie s jeho konkurencie<br />
schopnosÈou v rámci EÚ do roku 2012; koneãnom<br />
dôsledku prispieÈ k zv˘‰eniu objemu<br />
daní pre príjem do ‰tátneho rozpoãtu v objeme<br />
100 – 200 mil. Sk roãne<br />
• v rámci recyklaãného priemyslu vytvoriÈ do<br />
roku 2015 cca 6200 nov˘ch dlhodobo udrÏateºn˘ch<br />
pracovn˘ch miest a do roku 2020<br />
ìal‰ích cca 4000 nov˘ch pracovn˘ch miest<br />
• zapojiÈ v‰etk˘ch 2924 miest a obcí (dnes cca<br />
1 800) do separovaného zberu komunálnych<br />
odpadov do roku 2010 a tieÏ v‰etky domácnosti<br />
• do roku 2015 dosiahnuÈ zhodnocovanie odpadov<br />
na úrovni 80% aÏ 95% (podºa jednotliv˘ch<br />
komodít a t˘m trvalé plnenie limitov zhodnocovania<br />
odpadov stanoven˘ch EÚ a vládou<br />
SR.<br />
V prípade prijatia navrhovan˘ch legislatívnych<br />
zmien má Recyklaãn˘ fond vyt˘ãené aj<br />
tieto ìal‰ie ciele:<br />
• vytvoriÈ ìal‰ie finanãné zdroje pre podporu separovaného<br />
zberu a následnej recyklácie odpadov<br />
v objeme cca 1 mld. Sk<br />
• vytvoriÈ finanãné zdroje podpory Recyklaãného<br />
fondu pre projekt Ministerstva ‰kolstva SR<br />
na praktickú v˘chovu reálnym separovan˘m<br />
zberom odpadov Ïiakmi mater<strong>sk</strong>˘ch, základn˘ch<br />
a stredn˘ch ‰kôl v objeme cca 30 mil. Sk<br />
roãne<br />
• vytvoriÈ finanãné zdroje pre podporu vzniku<br />
a ãinnosti sociálnych podnikov pracujúcich v<br />
róm<strong>sk</strong>ych lokalitách s trieden˘m zberom odpadov,<br />
jeho úpravou a následnou recykláciou<br />
v spolupráci so splnomocnenkyÀou vlády SR<br />
pre róm<strong>sk</strong>e komunity.<br />
Navrhované legislatívne zmeny by nezakladali<br />
Ïiadne nároky na ‰tátny rozpoãet, neovplyvnia<br />
infláciu a rozhodne by sa nemali prejaviÈ vo zvy-<br />
‰ovaní koneãn˘ch cien tovarov pre obyvateºov.<br />
Realizáciou navrhovan˘ch minimálnych legislatívnych<br />
zmien budú vytvorené podmienky k<br />
naplneniu uznesenia vlády Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
ã. 19 z 9. januára 2008 k návrhu aktualizácie postupnosti<br />
(Roadmap) implementácie Akãného<br />
plánu pre environmentálne technológie (ETAP)<br />
v Sloven<strong>sk</strong>ej republike.<br />
Ing. Ján LÍ·KA<br />
riaditeº Recyklaãného fondu<br />
57
N Á R O D N Á R A D A S R<br />
Je funkãne najstar‰ím poslancom Národnej rady SR a ist˘ ãas jej dokonca aj predsedal. Pôvodne<br />
bol ãlenom Verejnosti proti násiliu, ne<strong>sk</strong>ôr odi‰iel tam, kam patril autenticky – do<br />
KresÈan<strong>sk</strong>odemokratického hnutia. Po tom, ako zistil, Ïe z KDH sa vytratil pôvodn˘ politick˘ étos,<br />
urobil dovtedy nepredstaviteºne – odi‰iel z KDH a stal sa spoluzakladateºom strany Konzervatívni<br />
demokrati Sloven<strong>sk</strong>a. UÏ raz kandidoval v prezident<strong>sk</strong>˘ch voºbách, tentoraz sa chce na t˘chto<br />
voºbách zúãastniÈ aj v rámci príbehu ‰tyroch odídencov z KDH. Franti‰ek MIKLO·KO.<br />
Po prijatí eura uÏ Sloven<strong>sk</strong>o<br />
nemá veºké sny<br />
‰esÈ známych mien, medzi ktoré sa tie hlasy delili<br />
najviac. ªudia si vyberali spomedzi ‰iestich<br />
siln˘ch kandidátov. Uvidíme, koºko bude kandidátov<br />
teraz, lebo aj toto ovplyvÀuje rozhodovanie<br />
ºudí. zatiaº zo známej‰ích ºudí avizujú záujem<br />
Ivan Ga‰paroviã, Iveta Radiãová, Ivan<br />
·imko, ja a podºa mojej mienky na poslednú<br />
chvíºu príde aj Vladimír Meãiar. Jeho politika<br />
baví, je to hráã a toto si nenechá ujsÈ.<br />
Viac tak˘chto mien asi nebude a bude to in˘<br />
v˘ber ako naposledy.<br />
UÏ raz ste kandidovali v prezident<strong>sk</strong>˘ch voºbách<br />
– aká bola va‰a <strong>sk</strong>úsenosÈ z toho pokusu,<br />
prípadne pouãenie z úsilia staÈ sa hlavou<br />
‰tátu<br />
SkúsenosÈ je omnoho intenzívnej‰ia, ako keì<br />
robí stranícku kampaÀ. Oliver Andrássy raz povedal,<br />
Ïe politik je ‰tyri roky pánom, ale raz za<br />
‰tyri roky, poãas volieb, je pánom voliã a vtedy<br />
to tomu politikovi dá jasne najavo. Posledné<br />
dve kampane sme v KDH s volebn˘mi novinami<br />
chodili po mestách a dedinách – ãiÏe<br />
bola to kampaÀ politiky priameho kontaktu s obãanom,<br />
voliãom, bez toho, aby tam bol ak˘koºvek<br />
pomocn˘ element typu umelcov a podobne.<br />
Túto istú kampaÀ sme pouÏili aj poãas prezident<strong>sk</strong>ej<br />
kampane – je to dosÈ namáhavé, lebo<br />
k˘m poãas parlamentnej kampane sa ten tlak<br />
rozloÏí na viacero politikov, prezident<strong>sk</strong>ú kampaÀ<br />
musí absolvovaÈ kandidát sám. Samozrejme<br />
to priná‰a aj úsmevné situácie – keì sme boli<br />
v Kysuckom Novom Meste, tam bola taká stra‰-<br />
ná zima a pr‰alo, na uliciach nebol absolútne<br />
nikto. Koneãne i‰iel jeden pán vyvenãiÈ psa, tak<br />
sme sa na neho v‰etci vrhli a dali sme mu noviny.<br />
Ja som vtedy poznamenal, aby sme ich dali<br />
aj tomu psovi, nech rozdáme aspoÀ dva kusy,.<br />
Je to nároãné, ale zároveÀ ãlovek si oÈuká, ako<br />
ho asi ºudia vnímajú a prijímajú. Toto bola moja<br />
prvá <strong>sk</strong>úsenosÈ a videl som, Ïe vtedy ma ºudia<br />
ako kandidáta na prezidenta aÏ tak veºmi neprijímali.<br />
Napriek tomu som tento svoj osobn˘<br />
príbeh dotiahol a hoci som zí<strong>sk</strong>al menej percent<br />
ako máva vo voºbách beÏne KDH, ãiÏe ani v‰etci<br />
voliãi KDH ma nevolili, som rád tejto <strong>sk</strong>úsenosti<br />
a neºutujem ju.<br />
Nepodieºala sa na tom odmietavom postoji aj<br />
<strong>sk</strong>utoãnosÈ, Ïe sa obávali trie‰tenia sily medzi<br />
priveºa kandidátov, ão oslabuje ‰ance<br />
uspieÈ<br />
Myslím, Ïe tam bolo viacero vecí nedomyslen˘ch.<br />
Jednak zapôsobil aj tento dôvod, hoci z<br />
prostredia kresÈan<strong>sk</strong>odemokratického som kandidoval<br />
sám a na poslednú chvíºu som dostal aj<br />
podporu od SMK. UÏ som povedal, Ïe som nedostal<br />
hlasy v‰etk˘ch kádehákov a z maìar<strong>sk</strong>ého<br />
prostredia som nedostal takmer niã, pretoÏe<br />
napriek oficiálnej podpore vedenia SMK za mÀa<br />
hlasovalo asi 10-tisíc voliãov, ãiÏe maìar<strong>sk</strong>á<br />
podpora bola iba symbolická. Zrejme tá priama<br />
voºba je dobrá, hoci prezident nemá veºké právomoci,<br />
pretoÏe tá voºba je plebiscitom a ukazuje,<br />
ão chcú ºudia a nie stranícke sekretariáty.<br />
Je uÏ jedno, koho zvolia, ale zvolená hlava ‰tátu<br />
je ich prezidentom, napriek tomu, Ïe prezidenti<br />
zvolení priamou voºbou mávajú podstatne<br />
väã‰ie právomoci. V minul˘ch voºbách bolo<br />
‰esÈ veºmi siln˘ch kandidátov – b˘val˘ prezident<br />
Rudolf Schuster, Vladimír Meãiar, Ivan Ga‰paroviã,<br />
Eduard Kukan, Martin Bútora a ja. To bolo<br />
Na druhej strane na rozdiel od t˘ch posledn˘ch<br />
volieb dnes majú voºby jedného veºkého<br />
favorita, Ivana Ga‰paroviãa. âo bolo<br />
hlavn˘m dôvodom, Ïe ste sa na to dali opäÈ<br />
Hlavné dôvody boli dva, preão som sa takto<br />
rozhodol. Poviem otvorene, Ïe som uÏ nechcel<br />
kandidovaÈ, ale potom sme odi‰li z KDH zo zásadn˘ch<br />
dôvodov – preto, lebo sme nadobudli<br />
presvedãenie, Ïe v KDH uÏ nie je ten étos idealizmu,<br />
v akom sme tam Ïili po cel˘ ãas a nechcelo<br />
sa nám pohybovaÈ v tej novej polohe, chceli<br />
sme sa nejako pokúsiÈ udrÏaÈ tento typ politiky<br />
na sloven<strong>sk</strong>ej politickej scéne. âiÏe beriem<br />
tú kandidatúru váÏne, ale vnímam ju aj ako súãasÈ<br />
ná‰ho príbehu po odchode z KDH. To znamená,<br />
Ïe sa pokú‰ame aj cezo mÀa ako prezident<strong>sk</strong>ého<br />
kandidáta, potom aj cez voºby do Európ<strong>sk</strong>eho<br />
parlamentu a do sloven<strong>sk</strong>ého parlamentu<br />
udrÏaÈ tento typ politiky v hre. Pri v‰etkej<br />
<strong>sk</strong>romnosti si myslím, Ïe na zaãiatku to<br />
KDH, najmä v roku 1992, kde sme ãelili aj silnému<br />
ohováraniu, Ïe sme zradcovia, reprezentovali<br />
najviac disidenti Ján âarnogur<strong>sk</strong>˘, Ladislav<br />
Pittner a ja. Ne<strong>sk</strong>ôr vyrástli v KDH mnohí<br />
v˘razní politici, ale myslím si, Ïe sme sa spolu<br />
s âarnogur<strong>sk</strong>˘m zaslúÏili o to, Ïe politika<br />
kresÈan<strong>sk</strong>˘ch demokratov sa stala trvale prítomnou<br />
aj v zmysle ideovom. Myslím si, Ïe v<br />
sloven<strong>sk</strong>ej krajine, ktorá chce byÈ pluralitná, ale<br />
teraz to hovorím z druhej strany, teda nechce byÈ<br />
len liberálno-obãian<strong>sk</strong>a, chce maÈ aj konzervatívne<br />
zastúpenie, by sa nemal vyprázdÀovaÈ<br />
tento priestor, ktor˘ hovorí o symbole krajiny.<br />
Prezident republiky ako hlava ‰tátu je v prvom<br />
rade symbolom krajiny. Nechcem hovoriÈ, nakoºko<br />
ja mám moÏnosÈ tento symbol napæÀaÈ, ale<br />
myslím si, Ïe ºudia konzervatívneho a kresÈan<strong>sk</strong>ého<br />
zamerania by mali maÈ a‰piráciu kandidovaÈ<br />
aj na tento post. V tomto smere KDH nebolo<br />
schopné postaviÈ svojho kandidáta a preto<br />
sa dostalo do úplne vajatavej polohy.<br />
58
N Á R O D N Á R A D A S R<br />
Hovoríte o konzervatívnych hodnotách, nereprezentuje<br />
ich ani Ga‰paroviã, ani Radiãová.<br />
Myslíte, Ïe môÏu byÈ konzervatívne hodnoty<br />
pre ºudí také dôleÏité, aby v˘razne<br />
ovplyvnili v˘sledky volieb<br />
Myslím si, Ïe politika nie je len o víÈazstve,<br />
ale aj o zápase, o istej polarizácii názorov, ktoré<br />
aj keì nezvíÈazia, tak ovplyvÀujú spoloãnosÈ.<br />
UÏ len táto polarizácia názorov, ich prítomnosÈ<br />
pri voºbe prezidenta má obrov<strong>sk</strong>˘ v˘znam<br />
pre krajinu. Ja si myslím, Ïe úãasÈ kresÈan<strong>sk</strong>˘ch<br />
demokratov vo vláde, aj keì sme neboli silnou<br />
stranou, vytvárala polemické prostredie –máloktorá<br />
krajina sa vedela pri rôznych témach tak<br />
pustiÈ do polemiky ako Sloven<strong>sk</strong>o aj vìaka<br />
kresÈan<strong>sk</strong>˘m demokratom, ktorí niesli v sebe aj<br />
tento rozmer morálnych hodnôt, ku ktor˘m nás<br />
zaväzovalo kresÈanstvo.<br />
Keì hovoríte o kresÈan<strong>sk</strong>om Sloven<strong>sk</strong>u a pozriete<br />
si dôveryhodnosÈ politikov podºa prie<strong>sk</strong>umov<br />
verejnej mienky, nie je to vlastne uÏ<br />
len m˘tus Fico, Ga‰paroviã, Meãiar, Slota.<br />
Akoby to bol uÏ <strong>sk</strong>utoãne len m˘tus, akoby<br />
bola táto krajina oveºa viac zhumpºovaná<br />
komunizmom, ako sme si mysleli...<br />
Áno, to je úplná pravda. Ale ja hovorím o<br />
kresÈan<strong>sk</strong>om a konzervatívnom Sloven<strong>sk</strong>u v<br />
zmysle zápasu o tieto hodnoty. Tento zápas e‰te<br />
má v˘znam – na rozdiel od in˘ch krajín, sú vyprázdnené,<br />
stali sa konzumn˘mi. U nás e‰te<br />
má v˘znam a toto je na Àom zaujímavé.<br />
Na ão sa chcete sústrediÈ vo svojom volebnom<br />
programe âím sa chcete odli‰ovaÈ od ostatn˘ch<br />
kandidátov<br />
Nastala tu veºmi zvlá‰tna politická a spoloãen<strong>sk</strong>á<br />
situácia. Sloven<strong>sk</strong>o v tejto chvíli nemá<br />
veºk˘ sen. V minulosti ich malo – bol ním pád<br />
komunizmu, vznik samostatnej republiky, zápas<br />
o demokraciu v rokoch 1994 – 1998, vstup do<br />
NATO, EÚ, schengen bola veºká udalosÈ, aj<br />
prijatie eura je e‰te sen, hoci uÏ v tro‰ku inej polohe.<br />
Ale eurom sa zav⁄‰ia sny Sloven<strong>sk</strong>a a<br />
táto krajina nemá iné nové sny a dôsledkom toho<br />
je upadanie do konzumu a priemernosti. To je<br />
zákonit˘ jav a tomu sa nevyhne ani Sloven<strong>sk</strong>o.<br />
V tomto smere aÏ teraz prichádza doba, kedy<br />
bude treba zviesÈ obrov<strong>sk</strong>˘ zápas o vnútornú<br />
podstatu a tvár tento krajiny, lebo ona sa po 1.<br />
januári 2009 rozleje do obrov<strong>sk</strong>ého európ<strong>sk</strong>eho<br />
mora, ão je dobré, ale toto bude aj hodina<br />
pravdy pre Sloven<strong>sk</strong>o – aké bude Tam uÏ nás<br />
nebude niã ospravedlÀovaÈ, uÏ nebudeme maÈ<br />
nepriateºa a teraz sa ukáÏe, ão je v nás.<br />
Keì o tom hovoríte, nie je to aj t˘m, Ïe obrov<strong>sk</strong>é<br />
zápasy sa vedú vtedy, ak sa krajina<br />
cíti ohrozená Ale my akoby sme sa necítili<br />
byÈ ohrození niãím, akoby sme nevnímali tú<br />
zvrhlosÈ niektor˘ch rozhodnutí, ktoré sem zaná‰a<br />
táto vláda...<br />
Úplne súhlasím a s veºk˘m znepokojením sa<br />
pozerám na to, ako sa premiérovi darí hovoriÈ<br />
veci, ktoré za normálnych okolností, keì bol v<br />
opozícii, by sa nikdy neodváÏil povedaÈ. Ale<br />
dnes si je tak˘ ist˘ sám sebou, a tak sa pokú‰a<br />
vniesÈ úplne nov˘ rozmer do krajiny, cez ten<br />
klientelizmus, vytváranie novej ‰tátostrany, poslu‰nosti<br />
a spontánneho uznávania jednej silnej<br />
strany... Toto je veºmi nebezpeãné. Treba povedaÈ<br />
jednu vec – tak ako v období meãiarizmu<br />
Meãiar nebol ten, ão strhol Sloven<strong>sk</strong>o, ale veºká<br />
ãasÈ Sloven<strong>sk</strong>a potrebovala Meãiara, bola na<br />
naho nastavená a on sa na‰iel. V tejto chvíli väã-<br />
‰ia ãasÈ Sloven<strong>sk</strong>a potrebuje Fica, je na neho nastavená<br />
a preto mu ide karta a preto on pokojne<br />
surfuje na hrebeni tejto vlny. Fico sa v‰ak<br />
m˘li v jednej veci, m˘li sa v Sloven<strong>sk</strong>u, on ho<br />
celkom nepozná. Sloven<strong>sk</strong>o je emocionálne,<br />
vie sa zamilovaÈ, ale tá lá<strong>sk</strong>a postupne bude upadaÈ<br />
a uÏ tu nie sú prostriedky na to, aby sa tá moc<br />
udrÏala. Okrem toho, Ïe Fica chcela táto doba<br />
a on si pokojne môÏe realizovaÈ svoje chúÈky,<br />
a to, ão má v sebe a na ão je nastaven˘, teda na<br />
autoritatívny spôsob vládnutia, okrem toho som<br />
znepokojen˘ t˘m, Ïe táto krajina sa ãoraz viac<br />
dostáva pod tlak veºmi siln˘ch finanãn˘ch a<br />
lobistick˘ch <strong>sk</strong>upín. Práve konzum obyvateºstva<br />
a tlak siln˘ch finanãn˘ch <strong>sk</strong>upín vytvára úplne<br />
inú atmosféru krajiny, v ktorej nebude ºahké zápasiÈ<br />
aj o nejaké hodnoty.<br />
Zrejme si nadkritické mnoÏstvo ºudí neuvedomuje<br />
toto nebezpeãenstvo.<br />
ªudia sú unavení z t˘ch veºk˘ch národn˘ch<br />
vzopätí, súãasne sa im zaãína dariÈ, zároveÀ sú<br />
zhnusení politikou a dostávajú sa do takého<br />
geta, Ïe nejak˘m spôsobom uÏ prestali byÈ citliví<br />
na niektoré momenty a len preÏívajú a sú<br />
spokojní v tomto preÏívaní. ZároveÀ ich v tom<br />
podporuje odpor k politikom a politike. ªuìom<br />
sa aspoÀ tro‰ku zaãína dariÈ a preto aÏ tak veºmi<br />
politiku nepotrebujú a ani si nev‰ímajú, Ïe<br />
sa do nej vkrádajú takéto veci.<br />
Doteraz sme mali troch prezidentov, Michala<br />
Kováãa, Rudolfa Schustera a Ivana Ga‰-<br />
paroviãa. KaÏd˘ z nich nejak˘m spôsobom<br />
ovplyvnil dobu, v ktorej pôsobil, a aj rolu prezidenta.<br />
Ako vnímate t˘chto troch doteraj‰ích<br />
prezidentov<br />
Tí prezidenti sú súãasÈou celého diania, ktoré<br />
sa tu odohralo. Veì táto politická scéna od novembra<br />
1989 nebola veºmi ideálna. Keby nebolo<br />
t˘ch obrov<strong>sk</strong>˘ch ch˘b, ktoré narobil Meãiar<br />
v rokoch 1992 – 1998, najmä 1994 – 1998, tak<br />
my by sme neboli vytvorili zo<strong>sk</strong>upenie, v ktorom<br />
sme dali dokopy aj Maìarov, v‰etky sloven<strong>sk</strong>é<br />
konzervatívne a liberálne strany a navy-<br />
‰e aj ºavicovú SDª. To bolo úplne umelé zo<strong>sk</strong>upenie,<br />
na ktoré doplatila zánikom SDª. My si<br />
niektoré periódy ponovembrového v˘voja moÏno<br />
idealizujeme, ale ak si pozrieme prie<strong>sk</strong>um<br />
popularity politikov, keby sme rozdelili tie preferencie<br />
politick˘ch strán, tak ich odrazom sú<br />
aj títo prezidenti.<br />
Sú takí ako my.<br />
Áno.<br />
Dlho ste pôsobili v NR SR a tak ste aj vníman˘<br />
ako dlhoroãn˘ politik a poslanec. Myslíte,<br />
Ïe je toto va‰ou prednosÈou v súÈaÏi o post<br />
prezidenta<br />
Nemyslím si to. V tomto smere Slováci majú<br />
radi niektoré svoje idoly, ale dlhoroãné pôsobenie<br />
veºa neznamená. Veì ako si vieme uctiÈ svoje<br />
‰portové legendy Nijako. A pritom by sme<br />
si ich mali váÏiÈ, veì dosiahli veºa v hokeji, futbale...<br />
Ako si vieme uctiÈ na‰ich väzÀov, muãeníkov<br />
Ani cirkvi sa to nedarí. Akoby sme nemali<br />
zmysle pre pamäÈ, akoby sme si ju nechceli<br />
pestovaÈ. A do pamäti patrí nie vytváranie ilúzií<br />
a legiend, ale uctenie si toho, ão jestvuje.<br />
NeuvaÏovali ste o tom, Ïe by ste boli kandidátom<br />
potrebného poãtu poslancov Preão<br />
ste sa rozhodli zbieraÈ podpisy obãanov<br />
Minule som bol kandidátom 15 poslancov<br />
KDH. Dnes v‰etci kandidáti na prezidenta<br />
uprednostÀujú podpisy obãanov. Je to nároãnej-<br />
‰ie, ale priná‰a to informáciu a uÏ na zaãiatku<br />
kampane sa kandidát prihovára voliãom, Ïe má<br />
o neho záujem. Podpisy poslancov sú príli‰ formálny<br />
a neosobn˘ krok. V‰etci kandidáti od<br />
neho ustupujú.<br />
Ako ºudia reagujú na tvoju kandidatúru<br />
E‰te len zaãíname. My sme dosÈ ÈaÏko zhá-<br />
Àali 10-tisíc podpisov na zaregistrovanie politickej<br />
strany, lebo e‰te nemáme vybudovanú<br />
takú ‰truktúru, ale aj preto, Ïe na formulár o<br />
vzniku strany treba daÈ aj ãíslo obãian<strong>sk</strong>eho<br />
preukazu. A tento údaj mnohí ºudia neradi zverejÀujú.<br />
Je to ist˘ krok do ich súkromia, obávajú<br />
sa ich zneuÏitia. Na prezident<strong>sk</strong>ú kandidatúru<br />
tento údaj netreba. Aj tieto okolnosti hrajú<br />
rolu, ako sa k nim ºudia postavia. Zatiaº nemám<br />
veºa reakcií.<br />
Ako ste na tom s volebn˘m tímom a prípravou<br />
volebného programu<br />
Nechcel by som ísÈ na variant veºkého volebného<br />
programu, lebo toto nie je o vládnutí, ale<br />
o istom symbolickom naplnení funkcie. Nemienim<br />
robiÈ nejak˘ veºk˘ program, ale jadrom<br />
môjho vstupu na tento prezident<strong>sk</strong>˘ ring je postaviÈ<br />
politick˘ idealizmus proti politickému<br />
oportunizmu, postaviÈ politickú pamäÈ proti politickému<br />
populizmu a politickú pravdu proti politick˘m<br />
fóbiám. Idealizmus proti oportunizmu<br />
uÏ dnes preÏívame. MoÏno tro‰ku zväzujúce<br />
pre predchádzajúcich prezidentov bolo, Ïe od<br />
zaãiatku vedeli, Ïe budú chcieÈ kandidovaÈ e‰te<br />
raz. Je to tak˘ sen, byÈ prezidentom dve volebné<br />
obdobia, ãiÏe maximum a t˘m sa e‰te viac<br />
zapísaÈ do dejín, ale ãlovek by nemal takto rozm˘‰ºaÈ<br />
a ostaÈ slobodn˘. Lebo potom je veºmi<br />
závisl˘ od politick˘ch strán a od ich podpory v<br />
ìal‰ích voºbách. Alebo aj od toho, aby hovoril<br />
ºuìom to, ão im prekáÏa a rad‰ej teda nehovoril<br />
niã. Oportunizmus je v politike veºmi úãinná<br />
zbraÀ a veºmi politikom a stranám pomáha,<br />
ale to, ão zostáva pred dejinami, je politick˘<br />
idealizmus.<br />
Politická pamäÈ proti politickému populizmu<br />
Áno, lebo toto preÏívame stále, keì populizmus,<br />
to, ão nám práve vyhovuje, zaãína meniÈ<br />
aj na‰e dejiny. Tu uÏ nebol komunizmus, len<br />
Dzurindova zlá vláda – nehovorím, Ïe nemala<br />
chyby, ale tu uÏ populizmus zaãína prekrúcaÈ pamäÈ.<br />
A pravda proti fóbiám<br />
Práve toto bude aktuálna téma od 1. januára<br />
2009. Tie na‰e fóbie, keì sme sa stále na niekoho<br />
vyhovárali, tie na‰e strachy z cudziny, z konfrontácie.<br />
Treba sa t˘chto fóbií vzdaÈ a povedaÈ<br />
pravdu, akí sme. Tá pravda sa bude t˘kaÈ nielen<br />
ná‰ho okolia, ale aj nás sam˘ch. Tzn. nebudeme<br />
sa môcÈ vyhováraÈ, Ïe nemáme ani ‰port, ani<br />
umelcov, ani niã, Ïe za to môÏe Praha alebo<br />
Brusel. Ak by som to mal zhrnúÈ, prezident Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republiky bude v tom najbliωom období<br />
aj dosÈ osamel˘, ak bude chcieÈ byÈ autentick˘.<br />
Bude osamel˘m ãlovekom, nebude maÈ podporu<br />
politick˘ch strán, ale o to je väã‰ie jeho poslanie,<br />
ak má túto krajinu nielen reprezentovaÈ,<br />
ale aj byÈ pre Àu nejak˘m prínosom.<br />
59
N Á R O D N Á R A D A S R<br />
Ak by sme napísali, Ïe Iveta RADIâOVÁ (SDKÚ-DS) patrí medzi najaktívnej‰ích poslancov opozície,<br />
bola by to síce aj formálne pravda, ale nemuselo by to e‰te znamenaÈ príli‰ veºa. PretoÏe v NR SR je<br />
dosÈ ãlenov, ktorí v‰elião a ãasto navrhujú, ale neraz to môÏu byÈ iba prázdne slová, ktoré sa len<br />
veºmi ÈaÏko môÏu premeniÈ na nejak˘ pozitívny, aspoÀ relatívny legislatívny ãin. To sú tí, ão hovoria<br />
a vystupujú menej v záujme obãanov, a viac preto, aby si ich v‰imli stranícke sekretariáty a stranícki<br />
‰éfovia. Sociologiãka univerzitná profesorka Radiãová v‰ak prichádza s premyslen˘mi, znalosÈami<br />
podloÏen˘mi a presne sformulovan˘mi návrhmi, ktoré síce koalícia – podºa dlhoroãnej tradície<br />
parlamentn˘ch hlasovaní – priamo nie vÏdy prijme, ale vzhºadom na závaÏnosÈ dôsledkov sa ãasto<br />
nakoniec v nejakej podobe pretransformujú na dôleÏit˘ paragraf v danej právnej norme.<br />
V posledn˘ch mesiacoch svoj politick˘ register aktivít obohatila o jednu, ktorá nie je príli‰ beÏná<br />
a ãastá, a najmä nie, ak ide o Ïenu. Stala sa kandidátkou opozície pre voºby na post prezidenta.<br />
Teraj‰í najvy‰‰í ústavn˘ ãiniteº si vytvoril veºmi dobrú v˘chodi<strong>sk</strong>ovú pozíciu – dokázal osloviÈ tú<br />
ãasÈ obãanov-voliãov, ktorí majú radi ºudov˘ spôsob komunikácie a rôzne druhy ºudovej zábavy, ako<br />
je fanú‰ikovanie na hokeji, motorizmus alebo aj vyhrávanie na fujare. Ná<strong>sk</strong>ok Ivana Ga‰paroviãa je<br />
pomerne veºk˘, ale Iveta Radiãová sa k jeho preferenciám pomaly, ale isto pribliÏuje. V t˘chto<br />
prezident<strong>sk</strong>˘ch pretekoch pravdepodobne zohrá nezanedbateºnú úlohu to, ak˘mi témami a s akou<br />
kultivovanosÈou jeden i druhá oslovia obãanov strednej triedy, akú my‰lienkovú i reãnícku úroveÀ<br />
budú maÈ ich „kázne“, o to viac, Ïe <strong>sk</strong>utoãné duchovné vystúpenia ãi kÀazov, ãi umelcov, ãi<br />
politick˘ch osobností sú v podstate veºkou zriedkavosÈou. Pár ‰tylisticky vybrúsen˘ch a obsahovo<br />
originálnych, ale aj du‰i obãana námetovo blízkych prehovorov môÏe e‰te vyvolaÈ prekvapujúce<br />
ohlasy. Publicista Ernest Weidler sa v‰ak tejto problematiky v rozhovore s poslankyÀou Radiãovou,<br />
podpredsedníãkou V˘boru NR SR pre sociálne veci a b˘vanie, dotkol <strong>sk</strong>ôr letmo – keìÏe oficiálna<br />
kampaÀ sa e‰te ani nezaãala – a tak dialóg mal trochu ‰ir‰í záber.<br />
Ani tribúni ºudu<br />
nie sú celkom rovnakí<br />
Pani Radiãová, do politickej praxe ste sa<br />
zaãlenili z akademického zázemia. Ako<br />
univerzitná profesorka ste mali svoj re‰-<br />
pekt a svoju dôstojnosÈ. Politické prostredie<br />
akoby cielene takéto postavenie ru‰í a<br />
znehodnocuje. Ako ste si zvykli, Ïe vás v<br />
politick˘ch debatách ãi v parlamente, ãi v<br />
mediálnych di<strong>sk</strong>usiách ktokoºvek môÏe<br />
uráÏaÈ alebo dehonestovaÈ<br />
NemôÏe ma ktokoºvek uráÏaÈ ani dehonestovaÈ,<br />
pretoÏe ja tento spôsob komunikácie<br />
a realizácie politiky zásadne odmietam, a<br />
teda naÀ ani nereagujem. Ide to mimo mÀa,<br />
mÀa sa to nijako nedot˘ka, ja to nemienim<br />
re‰pektovaÈ - a len zopakujem jednu svoju<br />
vetu: Invektíva nie je urazením adresáta, ale<br />
sebaponíÏením.<br />
Ale predsa len sa môÏe staÈ a aj sa stáva v<br />
rôznych di<strong>sk</strong>usiách, Ïe politickí oponenti sa<br />
vyjadrujú veºmi nevyberane...<br />
Aj v takom prípade je to ich problém...<br />
Prejdete nad t˘m aj vo svojom najhlb‰om<br />
vnútre<br />
60
N Á R O D N Á R A D A S R<br />
Tak ako som odpovedala: Je to ich problém<br />
a ich vizitka. Ale ono sa to, ãi chcem alebo<br />
nie, vo vnútri ukladá.<br />
Iste vo svojom vnútri citlivo reagujete nielen<br />
na priame ataky, ktoré sa dot˘kajú<br />
vás osobne, ale aj na negatívne javy, s ktor˘mi<br />
sa kaÏdodenne stretávate a ktoré dokáÏu<br />
zruinovaÈ krehké stavby va‰ich dobr˘ch<br />
úmyslov vykonaÈ nieão pozitívne. Je<br />
nejak˘ podnet zvonku alebo z vá‰ho okolia,<br />
ktor˘ vám dokáÏe vrátiÈ pocit, Ïe nie ste<br />
zbytoãná a Ïe va‰e úsilie má svoj zmysel<br />
Myslím, Ïe áno. V politike sa pridruÏuje<br />
oproti mnoh˘m nev˘hodám jedna prinajmen-<br />
‰om rovnako veºká v˘hoda, a to je neobyãajná<br />
citlivosÈ a spätná väzba od beÏn˘ch ºudí,<br />
od radov˘ch obãanov, s ktor˘mi sa stretávam<br />
pravidelne a ãasto. Ale nielen stretávam, nie<br />
je to teda len vec monológu, ktor˘ predná‰am,<br />
alebo Ïe by som sa hrala na tribúna ºudu, ão<br />
znamená, Ïe ja hovorím z tribúny a ºud poãúva<br />
pod tribúnou, to vonkoncom nie. Nielen<br />
Ïe sa stretávam s obãanmi, ale hlavne sa<br />
s nimi zhováram, ãiÏe ich aj poãúvam, a táto<br />
spätná väzba – to myslím úprimne a váÏne –<br />
je tou najdôleÏitej‰ou zloÏkou politickej aktivity,<br />
pretoÏe ãi uÏ hovoríme o legislatíve,<br />
alebo hovoríme o nejak˘ch koncepciách,<br />
predstavách a plánoch, tak ste núten˘ do istej<br />
miery zov‰eobecÀovaÈ, a to aÏ do takej, Ïe<br />
jedineãné kaÏdodenné príbehy sa v nich strácajú<br />
a legislatíva, ktorá sa nakoniec prijme<br />
alebo aspoÀ navrhne, má byÈ ão najvhodnej-<br />
‰ia pre jedineãné príbehy, ktoré ãlovek od obãanov<br />
poãuje. TakÏe ich treba poznaÈ. O to<br />
viac, Ïe svet je mozaikou niektor˘ch ‰Èastnej-<br />
‰ích, niektor˘ch veºmi ne‰Èastn˘ch príbehov<br />
a pokiaº sa mi pre tieto príbehy podarí nájsÈ<br />
rie‰enie, najmä v takej forme, Ïe po rokoch<br />
dostanem krásnu spätnú väzbu typu vety:<br />
„DvadsaÈ rokov mi nik nevedel pomôcÈ k<br />
dôchodku a vy ste to vyrie‰ili!“– tak to stojí<br />
za to.<br />
PouÏili ste pekn˘ v˘raz, trochu aÏ staromil<strong>sk</strong>˘,<br />
ale pekn˘: tribún ºudu. Nezdá sa vám,<br />
Ïe aj v tejto modernej dobe, alebo moÏno<br />
práve v nej, sloven<strong>sk</strong>ej verejnosti ch˘bajú<br />
tribúni ºudu, a Ïe by teda bolo dobre, keby<br />
nejakí boli<br />
Na to sa nedá celkom jednoznaãne odpovedaÈ,<br />
lebo ani tribúni ºudu nie sú celkom rovnakí.<br />
Od tribúnov ºudu môÏeme na jednej<br />
strane oãakávaÈ, Ïe sú to ºudia, ktorí vedia formulovaÈ<br />
a potom hovoriÈ za záujmy obãanov,<br />
Ïe vedia jeho myslenie transformovaÈ do podoby<br />
slov a moÏno aj do nejak˘ch poÏiadaviek,<br />
ale potom sa zasa iní ãastokrát menia na<br />
heslárov, teda na v˘robcov hesiel, a ja by<br />
som nerada bola v˘robcom hesiel, pretoÏe –<br />
viem, Ïe je to populárne, Ïe je to lákavé, lebo<br />
práve to pomáha zí<strong>sk</strong>avaÈ väã‰ie preferencie,<br />
lenÏe je to hlboko nepravdivé.<br />
Aj keì som v tomto rozhovore nechcel hovoriÈ<br />
o va‰ej kandidatúre na prezidentku<br />
– ani v podstate nebudem hovoriÈ –, ale ak<br />
sme uÏ dostali do dialógu termín tribún<br />
ºudu, nedá mi, aby som sa neop˘tal: Ak by<br />
ste cítili, Ïe treba ºuìom povedaÈ aj nieão<br />
kritické a nepríjemné, teda Ïe nerobia nieão,<br />
ão by bolo treba robiÈ, alebo Ïe robia to,<br />
ão nie je správne, povedali by ste im to<br />
Jeden z rozmerov prezident<strong>sk</strong>ého úradu<br />
urãite je, aby bol schopn˘ byÈ – ja tomu hovorím<br />
– moderátorom, teda t˘m, ão bolo dlhé<br />
obdobie va‰ou profesiou, ale v zmysle sprostredkovateºa<br />
potrieb, záujmov, názorov a<br />
postojov rôznych sociálnych <strong>sk</strong>upín – a aby<br />
dokázal byÈ nielen tlmoãníkom spoloãen<strong>sk</strong>˘ch<br />
potrieb a záujmov, ale aj aby dokázal<br />
pomenovaÈ to, ão je dôleÏité a podstatné a<br />
jemn˘m spôsobom upozorniÈ obãanov: Pozor,<br />
to a to sa nám z politiky – najmä pri kaÏdodennom<br />
politikárãení – úplne vytratilo! A<br />
som presvedãená, Ïe práve to sú témy, o ktor˘ch<br />
by sa mali zhováraÈ politici ãi ‰tátnici s<br />
obãanmi. V tomto zmysle by som tribúnom<br />
ºudu rada bola. Priãom ãasto treba ºuìom v<br />
reakcii na ich poÏiadavky vysvetliÈ: Moment,<br />
toto by bolo nespravodlivé, pretoÏe keby sme<br />
to u<strong>sk</strong>utoãnili, znamenalo by to ublíÏenie<br />
in˘m <strong>sk</strong>upinám – alebo by z toho vyplynuli<br />
isté privilégiá pre jedn˘ch v porovnaní s in˘mi<br />
ºuìmi a na ich úkor. To sú pravdy, ktoré<br />
hovorím vÏdy otvorene. A najmä nikdy nesºubujem<br />
nesplniteºné, ani som nikdy také veci<br />
neurobila. Politik by mal byÈ ‰tátnikom, v<br />
zmysle tribúna ºudu, a zároveÀ maÈ schopnosÈ<br />
viesÈ, t.j. nepodliehaÈ momentálnym náladám,<br />
ale maÈ nadhºad.<br />
Ak som nadhodil my‰lienku ‰tátnikovej<br />
nekompromisnej úprimnosti vo vzÈahu k<br />
obãanom, nie je to úplne môj v˘mysel. Nedávno<br />
som ãítal v˘poveì manÏelky amerického<br />
prezident<strong>sk</strong>ého kandidáta Baracka<br />
Obamu Michelle a ona ºuìom povedala: Ja<br />
má <strong>sk</strong>velého a dobrého muÏa, lebo je úÏasne<br />
tvrd˘, a ak si ho zvolíte, veºmi sa nete‰-<br />
te, lebo on bude aj k vám nekompromisn˘!<br />
Nie som si ist˘, ãi by sa na Sloven<strong>sk</strong>u niektor˘<br />
politik odváÏil prísne zaútoãiÈ na obãanov.<br />
Respektíve neviem si predstaviÈ,<br />
ako by zareagovala väã‰ina Slovákov, keby<br />
im také nieão povedal niektor˘ politik alebo<br />
jeho manÏelka.<br />
Príli‰ by som k nám neprená‰ala americké<br />
<strong>sk</strong>úsenosti, lebo, viete, aj toto, ão ste citovali,<br />
bol len marketingov˘ Èah, za ktor˘m sa v<br />
prvom rade <strong>sk</strong>r˘va zdôraznenie my‰lienky, Ïe<br />
Barack Obama vie byÈ razantn˘, Ïe vie byÈ<br />
rozhodn˘ a Ïe vie presadiÈ veci aj napriek<br />
tomu, ak nebudú práve populistické alebo na<br />
prv˘ pohºad populárne. TakÏe v prezentácii<br />
Obamovej manÏelky ‰lo o túto vlastnosÈ. Verím<br />
na dialóg, verím na rozhovor, verím na<br />
schopnosÈ a silu vedenia prirodzen˘ch rozhovorov<br />
a dohovorov, v ktor˘ch sa jedni i druhí<br />
navzájom poãúvajú. VÏdy sa mi to osvedãilo,<br />
takÏe nie som zástanca politiky typu cukor<br />
a biã. Lebo to, ão ste uviedli, je také pohrozenie:<br />
Pozor, môj muÏ bude na vás tvrd˘!<br />
Som presvedãená, Ïe politik má naozaj strá-<br />
ÏiÈ hranicu, nielen hranicu ublíÏenia alebo<br />
di<strong>sk</strong>riminácie, ale rovnako ostro aj hranicu<br />
privilegovania niektor˘ch <strong>sk</strong>upín na úkor<br />
druh˘ch, pretoÏe to je rovnako nebezpeãné<br />
pre vnímanie toho, ão je spravodlivé v celej<br />
spoloãnosti. A toto pomenovávam – pokiaº to<br />
viem – veºmi presne. Nepotrebujem, pán<br />
Weidler, tvrdosÈ vo v˘povedi, pretoÏe pouÏívam<br />
vecnosÈ a presnosÈ a tie nezahmlievam<br />
potom Ïiadnymi prívlastkami, takÏe ak s vami<br />
nebudem súhlasiÈ, tak vám poviem: Nesúhlasím<br />
s vami, pretoÏe si myslím, Ïe sa v tomto<br />
a v tomto hrubo m˘lite. Ak ma presvedãíte<br />
o opaku, tak naopak, dokáÏem povedaÈ:<br />
Pardon, m˘lila som sa! alebo Pardon, urobila<br />
som chybu!<br />
Preão vlastne ºudia roky, desaÈroãia i storoãia<br />
– a v obrov<strong>sk</strong>˘ch húfoch – chodia do<br />
kostola na kázne Veì ãím sú vlastne dobré<br />
kázne Väã‰ina z nich nie je niãím in˘m,<br />
neÏ vstupovaním do du‰e.<br />
Kto je bez viny, nech po mne hodí ãímkoºvek,<br />
aj tvrd‰ím nieãím ako kameÀom: niektoré<br />
chyby ãlovek urobí s t˘m, Ïe si plne<br />
uvedomí ich následky, a niektoré urobí úplne<br />
bez toho, aby si ich uvedomil, teda nechtiac.<br />
Koºkokrát ublíÏite nechtiac a potom vás to<br />
hrozne mrzí, a väã‰inou najbliωím, ale nech<br />
vás to potom ão aj veºmi-veºmi mrzí, uÏ neviete,<br />
ako to slovo zobraÈ späÈ a ono Ïije svoj<br />
Ïivot. UÏ ho neviete nijako vrátiÈ alebo zru-<br />
‰iÈ – ako na poãítaãi, kde funguje veºmi dobré<br />
tlaãidlo VymaÏ! To v Ïivote neplatí. Vypovedané<br />
slová Ïijú, to je váÏna realita a my sme<br />
svedkami toho, Ïe namiesto niekdaj‰ích súbojov<br />
so zbraÀami v ruke pouÏívame veºmi<br />
ostré slovné súboje a vyslovujeme vety, ktoré<br />
nás urãite potom veºmi mrzia. Nechcem vyslovovaÈ<br />
vety, ktoré by ma museli mrzieÈ. Je<br />
taká krásna veta, ja sa jej snaÏím pridrÏiavaÈ,<br />
veta, ktorá najv‰eobecnej‰ie odznieva vo<br />
vzÈahu k lá<strong>sk</strong>e: ªúbiÈ znamená správaÈ sa tak,<br />
aby si nikdy nemusel prosiÈ o odpustenie. A<br />
myslím si, Ïe by to mohlo a malo platiÈ ‰irokospektrálne.<br />
Veì kto rád povie Prepáã<br />
âlovek v na‰om v‰ednom Ïivote nie vÏdy<br />
poãuje nieão, ão by ho obohatilo. Ale zato<br />
máme moÏnosÈ ãítaÈ. Keì si chcete preãítaÈ<br />
nieão múdre, nieão, ão vám osvetlí hoci<br />
aj len nejaké dôleÏité momenty problémov,<br />
ktoré sa práve rie‰ia buì priamo v<br />
parlamente, alebo kdekoºvek inde, máte<br />
nejaké svoje osvedãené pramene, nejaké<br />
knihy spred tisíc rokov alebo moderné knihy,<br />
literatúru umeleckú alebo vedeckú<br />
Vãera ráno, keì som sa presúvala do Martina,<br />
pristihli by ste ma v aute, Ïe som mala<br />
vedºa seba kôpku kníh. A na tej kôpke by ste<br />
na‰li nové dejiny Sloven<strong>sk</strong>a od doktorky Aleny<br />
Bartlovej, ale aj dejiny Sloven<strong>sk</strong>a od ªubomíra<br />
Liptáka, pretoÏe si rada zvyknem porovnávaÈ<br />
texty. Rovnako som mala so sebou<br />
najnov‰iu sociologickú staÈ o nerovnostiach<br />
od sever<strong>sk</strong>ého autora Lindgrena, ão je ‰piãkov˘<br />
expert na sociálnu politiku. Takisto siaham<br />
znova a znova po kniÏkách z celej<br />
brnian<strong>sk</strong>ej ‰koly sociálnej politiky – od pána<br />
Rabu‰ica, MoÏného, Mare‰a alebo Sirovátku.<br />
To sú v‰etko kniÏky, ktoré mám po ruke a po<br />
ktor˘ch pravidelne siaham. Teraz som zaãala<br />
viac ãítaÈ texty o ústave, ústavnosti a právnom<br />
‰táte, lebo sú to zaujímavé texty, a také<br />
ãítam ne<strong>sk</strong>onale rada. âasto to mám odãasované<br />
podºa dæÏky trasy, ako sa presúvam, A,<br />
samozrejme, rada mám aj beletriu, priãom<br />
mám obrov<strong>sk</strong>é ‰Èastie, Ïe celé moje najbliÏ-<br />
‰ie okolie sú vá‰niví ãitatelia literatúry – a keì<br />
na nieão zabudnem, tak ma Dado Nagy upozorní:<br />
Toto si urãite preãítaj, ão je <strong>sk</strong>velé! Tak-<br />
Ïe vlastne mám ak˘si predv˘ber. Ale musím<br />
úprimne e‰te dodaÈ, Ïe mám rozãítan˘ch niekoºko<br />
kniÏiek na noãnom stolíku, pred spaním<br />
totiÏ uÏ neãítam odborné texty, ale zásadne<br />
beletriu, z ktorej mnohokrát nevie ãlovek<br />
zaspaÈ.<br />
61
P A R L A M E N T N É K O N F R O N T Á C I E<br />
Parlament po dvoch rokoch<br />
V polovici volebného obdobia má súãasná koalícia v prie<strong>sk</strong>umoch verejnej mienky spolu<br />
aÏ ústavnú väã‰inu. Na júlovej koaliãnej rade predseda vlády a Smeru Robert Fico vyhlásil,<br />
Ïe „ak budeme pokraãovaÈ v tomto tempe a spolupráci naìalej, je vysoká pravdepodobnosÈ,<br />
Ïe budeme rovnako uvaÏovaÈ aj v nasledujúcom volebnom období“. Trocha prekvapujúci názor,<br />
ale z hºadi<strong>sk</strong>a marginálnosti opoziãn˘ch strán nie je vylúãen˘ ani tento variant najbliωieho<br />
povolebného zo<strong>sk</strong>upenia. O hodnotenie vlády Roberta Fica v polãase jej v˘konu sa zhovárame<br />
s podpredsedom NR SR Miroslavom âÍÎOM (Smer-SD), predsedom sociálneho v˘boru<br />
Jozefom HALECK¯M (ªS-HZDS) a podpredsedom SDKÚ-DS Ivanom MIKLO·OM.<br />
Pripravil Róbert Kotian.<br />
Po poslednej koaliãnej rade sa v‰etci traja<br />
predsedovia strán vyjadrili, Ïe by chceli<br />
v takomto zloÏení pokraãovaÈ aj v budúcom<br />
volebnom období. PovaÏujete takéto<br />
rozhodnutie za reálne Ak áno, ão podºa<br />
vás motivovalo predsedov k t˘mto vyhláseniam<br />
Zmysel t˘chto vyhlásení vychádza zo stavu<br />
koaliãnej spolupráce, hodnotenia jej doteraj‰ieho<br />
pôsobenia a v˘sledkov, ktoré koalícia dosiahla<br />
prostredníctvom fungovania vlády SR<br />
a parlamentu. SúãasÈou hodnotenia bolo aj porovnanie<br />
stavu v súãasnosti a v minul˘ch koalíciách,<br />
schopnosÈ reflektovaÈ volebné v˘sledky<br />
a akceptovaÈ dosiahnuté pomery. Vyhlásenie<br />
nesporne ovplyvnil aj súãasn˘ stav opoziãn˘ch<br />
strán, spôsoby a nástroje, ktoré opozícia<br />
vyuÏíva v politickom boji, ako aj programové<br />
priority, ktoré ponúka. NemoÏno predsa nevidieÈ<br />
stabilné politické prostredie v koaliãn˘ch<br />
stranách a schopnosÈ zjednotiÈ sa na základn˘ch<br />
smeroch fungovania ‰tátu.<br />
Miroslav âíÏ: Mnoh˘m sa oãi<br />
jednoducho otvoriÈ musia<br />
Robert Fico sa v minulosti viackrát vyjadril<br />
– aj na základe prevládajúceho trendu<br />
v prie<strong>sk</strong>umoch verejnej mienky – Ïe by<br />
po budúcich voºbách najrad‰ej vládol iba<br />
s jedn˘m partnerom – aké sú podºa vás<br />
prednosti a slabiny SNS a ªS-HZDS, aby<br />
uprednostnil jedného alebo druhého partnera<br />
Akceptujem prirodzenú novinár<strong>sk</strong>u nevypoãítateºnosÈ<br />
va‰ej otázky, ale hodnoteniu<br />
predností ãi slabín koaliãn˘ch partnerov sa<br />
asi vyhnem. Názor premiéra, Ïe stabilitu a akcieschopnosÈ<br />
vlády nepovoºuje väã‰í poãet<br />
koaliãn˘ch partnerov, myslím, netreba odôvodÀovaÈ.<br />
Vypl˘va to z prirodzeného a akceptovateºného<br />
egoizmu politickej strany, ktorá<br />
tak má oveºa väã‰í priestor pre realizáciu<br />
vlastného programu a nemusí robiÈ dramatické<br />
kompromisy.<br />
Ústavn˘ súd uÏ rozhodol o podaní súladu<br />
zákona o pôvode majetku s ústavou, len<br />
oznámenie o rozhodnutí odloÏil na 3. septembra.<br />
âo oãakávate od tohto rozhodnutia<br />
Budete presadzovaÈ túto my‰lienku, aj<br />
ak ústavn˘ súd rozhodne o protiústavnosti<br />
tohto zákona alebo jeho ãastí<br />
Samozrejme, Ïe predpokladám potvrdenie<br />
platnosti platného zákona. Ak sa zákonu predov‰etk˘m<br />
vyt˘ka naru‰enie princípu „zákazu<br />
retroaktivity“ tak som presvedãen˘, Ïe iné<br />
pozitívne, spoloãen<strong>sk</strong>y akceptované hodnoty,<br />
ktoré sú s t˘mto „princípom“ v kolízii,<br />
prevaÏujú a ich realizáciu podmieÀuje jednorazová<br />
situácia vytvorená v procese privatizácie<br />
verejného majetku, existencie organizovaného<br />
zloãinu, ktor˘ v prv˘ch rokoch<br />
transformácie spoloãnosti veºmi v˘razne<br />
vstupoval do ekonomick˘ch procesov, rovnako<br />
ako ìal‰í dôsledok transformácie – masívny<br />
rast tieÀovej ekonomiky. To si vyÏaduje<br />
aspoÀ ãiastoãnú nápravu a posúdenie majetkovej<br />
podstaty hlavne tam, kde existujú<br />
veºmi váÏne podozrenia z nezákonnosti pri<br />
jeho nadobúdaní alebo tam, kde neexistujú<br />
preukázateºné zdroje jeho vzniku. Som presvedãen˘,<br />
Ïe tento zákon zodpovedá európ<strong>sk</strong>ej<br />
právnej kultúre a obdobné zákony existovali<br />
v jednotliv˘ch krajinách v období po<br />
druhej svetovej vojne, osobitne po zlomov˘ch<br />
politick˘ch situáciách. PovinnosÈ preukazovaÈ<br />
pôvod majetku niekedy aÏ ne‰tandardn˘mi<br />
prostriedkami je súãasÈou právnych<br />
poriadkov krajín EÚ a prirodzené práva<br />
‰tátu v tejto oblasti sa re‰pektujú. Sú známe<br />
in‰titúty dodatoãného zdanenia a rôzne<br />
oprávnenia predov‰etk˘m daÀov˘ch, ale aj<br />
trestn˘ch orgánov pri dokumentovaní pôvodu<br />
majetku, jeho rozsahu a prírastkov, daÀovej<br />
disciplíny a pod. Myslím si, Ïe zodpovednosÈ<br />
Ústavného súdu SR je veºká a jeho rozhodnutie<br />
bude maÈ veºk˘ v˘znam aj pre budúcnosÈ.<br />
Ak prevládne liberálny pohºad, bude<br />
to maÈ veºmi nepriaznivé dôsledky pre dodrÏiavanie<br />
zákonov v ekonomickej oblasti,<br />
pri uÏívaní majetku a konflikt ‰tátu a vlastníctva<br />
bude pretrvávaÈ.<br />
Pokraãovanie na strane 65<br />
62
P A R L A M E N T N É K O N F R O N T Á C I E<br />
Jozef Haleck˘: MinulosÈ uÏ ìalej<br />
nerozpitvávame<br />
jiny. Vo v‰etk˘ch rezortoch cez v˘bory a na‰ich<br />
‰tátnych tajomníkov prispievame k aktívnym a<br />
progresívnym rie‰eniam.<br />
V doteraj‰om období sa v koalícii prejavilo<br />
viac sporov – o obsadzovanie pozícií v SIS, o nomináciu<br />
Júliusa Reze‰a v dozornej rade Transpetrolu,<br />
o zákon o sociálnom poistení, o zi<strong>sk</strong><br />
zdravotn˘ch poisÈovní, o pozície Ïivnostníkov<br />
v Zákonníku práce, o zákon o pôvode majetku...<br />
PovaÏujete ich za v˘znamné nezhody, alebo<br />
<strong>sk</strong>ôr o kolorit vládnutia<br />
V‰etky tieto rozpory povaÏujem za beÏné poãas<br />
vládnutia trojkoalície. Neboli také, aby ohrozovali<br />
existenciu koalície, alebo váÏne naru‰ovali<br />
komunikáciu a spoluprácu. Niektoré rozpory boli<br />
motivované a podporované aj zo strany koaliãn˘ch<br />
partnerov, z konkurenãn˘ch dôvodov a vzhºadom<br />
na veºkú <strong>sk</strong>upinu spoloãn˘ch voliãov. Myslím si,<br />
Ïe v‰etci koaliãní partneri sa uÏ dostatoãne oÈukali<br />
a zvaÏujú opatrnej‰ie svoje postupy, rozhodnutia<br />
a chcenia. Urãit˘m problémom sú neprimerane<br />
vysoké preferencie Smeru.<br />
Po poslednej koaliãnej rade sa v‰etci traja predsedovania<br />
strán vyjadrili, Ïe by chceli v takomto<br />
zloÏení pokraãovaÈ aj v budúcom volebnom<br />
období. PovaÏujete takého rozhodnutie<br />
za reálne Ak áno, ão podºa vás motivovalo<br />
predsedov k t˘mto vyhláseniam<br />
Pokraãovanie v koalícii Smer SD, SNS a ªS-<br />
HZDS aj po voºbách 2010 je moÏné, aj reálne. Ale,<br />
samozrejme, sú moÏné aj iné povolebné kombinácie.<br />
V‰etko bude závisieÈ od volebn˘ch v˘sledkov<br />
a od poãtov poslaneck˘ch klubov a poslancov<br />
v‰etk˘ch strán v parlamente. ªS-HZDS ako stredová<br />
strana bude maÈ aj naìalej vysok˘ koaliãn˘<br />
potenciál, smerom naºavo alebo napravo. Vyjadrenie<br />
chápem ako povzbudenie v‰etk˘ch troch koaliãn˘ch<br />
partnerov k e‰te väã‰ej spolupráci a súdrÏnosti.<br />
PovaÏujem to za reakciu na predchádzajúce<br />
proklamácie o budúcej vláde, ktorú by zostavovala<br />
jedna alebo najviac dve strany.<br />
Aké pozície pri rozhodovaní v koalícii zaujímajú<br />
jednotlivé strany Nerozhoduje o v‰etkom v<br />
podstate iba Smer-SD<br />
Pozície jednotliv˘ch strán vo vláde a v parlamente<br />
v podstate vypl˘vajú z poãtu poslancov.<br />
Takto by to malo byÈ, zhruba to tak aj je. Ale myslím<br />
si, Ïe Smer -SD zí<strong>sk</strong>al viac minister<strong>sk</strong>˘ch postov<br />
a ìal‰ích funkãn˘ch miest, ako by mal a musel.<br />
K svojim koaliãn˘m partnerom bol, mierne povedané,<br />
trochu di<strong>sk</strong>riminujúci. Druh˘ problém vidím<br />
aj v tom, Ïe Smer-SD chce, aspoÀ ãiastoãne,<br />
ovládnuÈ aj rezorty ìal‰ích koaliãn˘ch strán. Napríklad<br />
na ministerstve pôdohospodárstva, ktoré<br />
patrí ªS-HZDS, chce ovládaÈ Sloven<strong>sk</strong>˘ pozemkov˘<br />
fond, na ministerstve v˘stavby a regionálneho<br />
rozvoja eurofondy. KríÏové nasadenie ‰tátnych<br />
tajomníkov na ministerstvách je nefunkãné<br />
a zbytoãné. KaÏdá koaliãná strana by mala ovládaÈ<br />
a plne zodpovedaÈ za pridelen˘ rezort v plnom<br />
rozsahu. Ale je potrebné poznamenaÈ, Ïe v priebehu<br />
dvoch rokov tejto vlády sa koaliãná komunikácia<br />
a rozhodovanie vylep‰uje.<br />
Robert Fico sa viackrát vyjadril – aj na základe<br />
prevládajúceho trendu v prie<strong>sk</strong>umoch verejnej<br />
mienky – Ïe by po budúcich voºbách najrad‰ej<br />
vládol iba s jedn˘m partnerom – aké sú,<br />
podºa vás, prednosti a slabiny SNS a ªS-HZDS,<br />
aby uprednostnil jedného alebo druhého partnera<br />
Vládne zostavy sa vytvárajú tak, aby bola istá<br />
nadpoloviãná väã‰ina v parlamente. Vládu jednej<br />
strany nepredpokladám, lebo iné sú volebné preferencie<br />
a iné volebné v˘sledky. V stranách, kde<br />
je veºké percento mlad˘ch voliãov sú volebné<br />
preferencie o ‰tvrtinu trvalo väã‰ie ako volebné v˘sledky.<br />
Pokiaº by si budúci premiér zo Smeru mal<br />
vybraÈ medzi SNS a ªS-HZDS, tak by si vybral<br />
ªS-HZDS. Hlavne kvôli rozdielnemu kreditu t˘chto<br />
strán v zahraniãí a kvôli záujmom SMK,<br />
ktorá v Bruseli má veºk˘ a trval˘ vplyv. ªS-HZDS<br />
má väã‰í odborn˘ potenciál a silné postavenie v<br />
obciach, ale aj mal˘ch a stredn˘ch mestách; na druhej<br />
strane SNS je viac tvárnej‰ia a venuje sa iba<br />
svojim rezortom a svojim záujmom.<br />
Máte za sebou dva roky vládnutia so Smerom<br />
a SNS – ão sa vám podarilo presadiÈ z programu<br />
HZDS, ãím ste podºa vás pomohli Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republike a ãím sloven<strong>sk</strong>˘m obãanom<br />
V rezorte pôdohospodárstva sme zabezpeãili<br />
veºmi dobré financovanie poºnohospodár<strong>sk</strong>ych<br />
hospodár<strong>sk</strong>ych jednotiek a budeme sa aktívne podieºaÈ<br />
na rozdeºovaní eurofondov pre vidiek, dedinu<br />
a pôdohospodárov. Poºnohospodári majú jedny<br />
z najlep‰ích podmienok pre svoju existenciu za<br />
posledné roky. V súdnictve je vidieÈ snahu zv˘‰iÈ<br />
efektívnosÈ, r˘chlosÈ a nekomplikovanosÈ v súdnych<br />
postupoch a rozhodnutiach. V sociálnej sfére<br />
sa snaÏíme vyrovnane kráãaÈ so Smerom. Prispeli<br />
sme k vyváÏenému Zákonníku práce, dodali<br />
sme veºa podnetov a postupov pri korekciách dôchodkovej<br />
reformy, poÏadujeme nové a upravené<br />
postupy v systéme zamestnanosti a efektov trhu<br />
práce. V zahraniãnej politike sme zárukou proeuróp<strong>sk</strong>ych<br />
a transatlantick˘ch záujmov na‰ej kra-<br />
Vládna kríza vznikla vlani v novembri okolo<br />
Sloven<strong>sk</strong>ého pozemkového fondu a odvolania<br />
Branislava Brízu a Miroslava JureÀu – ako<br />
dnes vyhodnocujete tento spor<br />
Je to uÏ minulosÈ, takÏe to ìalej nerozpitvávame.<br />
Som si vedom˘, Ïe v‰etky okolnosti a dôvody<br />
sú zloÏitej‰ie. Jedno si v‰ak myslím, Ïe jeden<br />
rezort by mal riadiÈ a rozhodovaÈ v Àom jeden minister,<br />
jedna koaliãná strana. Vnútri rezortu by nemali<br />
byÈ silné segmenty, ktoré ovláda iná koaliãná<br />
strana. VÏdy to môÏe byÈ zdrojom rozporov,<br />
rozdielnych záujmov a prípadne neúmyseln˘ch<br />
alebo aj úmyseln˘ch konfliktov.<br />
O tom, Ïe ªS-HZDS a Smer-SD sú programovo<br />
odli‰né strany, sa asi nedá pochybovaÈ – ão<br />
vás spája, Ïe predsedovia strán hodnotia va‰e<br />
spoluvládnutie ako veºmi úspe‰né<br />
Spája nás hlavne to, Ïe vládneme spolu, dobrá<br />
podpora obyvateºstva a je moÏnosÈ aj v ìal‰om období<br />
opäÈ spolu vládnuÈ. To euforické kon‰tatovanie<br />
o veºmi dobrej spolupráci môÏe aj znamenaÈ,<br />
Ïe na‰i ‰éfovia sa dohodli na nieãom podstatnom<br />
a veºkom. Je to stredo-ºavá koalícia a vyhovuje<br />
v‰etk˘m koaliãn˘m stranám.<br />
V˘hrady voãi hlasovaniu v NR SR ãasto prezentujú<br />
opoziãní poslanci a tvrdia, Ïe Ïiadne ich návrhy<br />
neprechádzajú – do akej miery sú tieto ich<br />
sÈaÏnosti opodstatnené<br />
Tieto sÈaÏnosti opoziãn˘ch poslancov sú ãiastoãne<br />
opodstatnené. Skutoãne predkladajú niektoré<br />
zákony a pozmeÀovacie návrhy, ktoré sú dobré,<br />
pragmatické a mohli by sa uplatniÈ v legislatívnej<br />
praxi. Ja uÏ som aj viaceré podporil, bez nejakej<br />
negatívnej odozvy v na‰om poslaneckom<br />
klube. Îiaºbohu, pretrváva tak˘ úzus, Ïe opoziãn˘m<br />
poslancov by nemalo <strong>sk</strong>oro niã prechádzaÈ v<br />
parlamente. Je to na ‰kodu veci. Vraj to tak bolo<br />
aj pri obrátenom garde v minulosti.<br />
Doteraz z vlády odi‰li traja ministri – dvaja za<br />
Pokraãovanie na strane 66<br />
63
P A R L A M E N T N É K O N F R O N T Á C I E<br />
Ivan Miklo‰: Robert Fico<br />
nie je siln˘ premiér<br />
aspoÀ sme si to mysleli a my to aj ìalej budeme<br />
robiÈ tak, Ïe svoje programy berieme<br />
váÏne a chceme ich presadzovaÈ. Chvalabohu,<br />
situácia je lep‰ia, ako by vypl˘valo z realizácie<br />
ich predvolebn˘ch programov, ale hor-<br />
‰ia, ako Sloven<strong>sk</strong>o potrebuje.<br />
Po poslednej koaliãnej rade sa v‰etci traja<br />
predsedovia strán vyjadrili, Ïe by chceli v<br />
takomto zloÏení pokraãovaÈ aj v budúcom<br />
volebnom období. Je to odklon od doteraj-<br />
‰ích Ficov˘ch slov PovaÏujete takéto rozhodnutie<br />
za reálne<br />
V polovici volebného obdobia povaÏujem<br />
takéto vyjadrenie predov‰etk˘m za predãasné.<br />
Robert Fico sa v minulosti viackrát vyjadril<br />
– aj na základe prevládajúceho trendu v<br />
prie<strong>sk</strong>umoch verejnej mienky – Ïe by po<br />
budúcich voºbách najrad‰ej vládol iba s<br />
jedn˘m partnerom. Ako vnímate túto poslednú<br />
rétoriku<br />
Netu‰ím, preão by som mal robiÈ analytika<br />
jeho vyhlásení, najmä ak sa t˘kajú vnútra tejto<br />
koalície. Necítim túto potrebu, ale ak veºmi<br />
chcete, tak si myslím, Ïe je to zrejme snaha<br />
upokojiÈ oboch partnerov, aby nevyvolával<br />
pocit, Ïe si bude vyberaÈ iba jedného z nich.<br />
„Dnes je situácia taká, Ïe niet inej náhrady<br />
za súãasnú koalíciu. SMK v rozklade,<br />
SDKÚ-DS v rozklade, KDH sa uÏ rozloÏilo,<br />
ale ne<strong>sk</strong>onãil sa mocen<strong>sk</strong>˘ boj o predsedu,“<br />
vyhlásil po utorkovej koaliãnej rade<br />
predseda ªS-HZDS Vladimír Meãiar. âo<br />
vy na to<br />
Je pozoruhodné, Ïe to hovorí strana, o ktorej<br />
v‰etci odborníci, politológovia, analytici<br />
hovoria, Ïe aj preÏije, tak nanajv˘‰ jedno volebné<br />
obdobie.<br />
Reagujete na to, kto to hovorí. Ale nechcete<br />
sa vyjadriÈ o tom, ão hovorí Situácia v<br />
opozícii <strong>sk</strong>utoãne nevyzerá veºmi optimisticky<br />
z vá‰ho hºadi<strong>sk</strong>a.<br />
Opakujem, sme v polovici volebného obdobia.<br />
âo sa t˘ka SDKÚ, my sme si urobili poriadok<br />
v strane a vyrie‰ili sme si problémy,<br />
ktoré sme mali. Nezaoberáme sa t˘m, ale<br />
chceme a budeme sa zaoberaÈ prácou, bez<br />
ohºadu na to, ão si kto o tom bude myslieÈ.<br />
Ako si vysvetºujete vyhlásenia pána Micheºa<br />
o jeho odchode z vá‰ho poslaneckého<br />
klubu<br />
Priznám sa, Ïe ma to prekvapilo. Kuruca<br />
sme vylúãili, to, Ïe odi‰iel Li‰ka, sa dalo oãakávaÈ,<br />
Micheºovo rozhodnutie ma prekvapilo<br />
o to viac, Ïe dôvody, ktoré uviedol, nepovaÏujem<br />
za <strong>sk</strong>utoãné dôvody. E‰te zaãiatkom<br />
júna mal rozhovor v .t˘Ïdni, kde sa ho p˘tali,<br />
preão hlasoval za odvolanie bratislav<strong>sk</strong>˘ch<br />
poslancov a Micheº odpovedal, Ïe ho presvedãila<br />
osemhodinová di<strong>sk</strong>usia na republikovej<br />
rade. Dnes to má byÈ dôvodom na odchod.<br />
âo sa t˘ka postoja k Lisabon<strong>sk</strong>ej zmluve,<br />
nikdy na Ïiadnom rokovaní ani pol slovom nevyjadril<br />
v˘hrady voãi postupu strany. Zrejme<br />
tie dôvody sú iné, a aj preto ma to prekvapilo.<br />
Viete si teda predstaviÈ <strong>sk</strong>utoãné dôvody<br />
Nechcem o tom ‰pekulovaÈ, aké dôvody<br />
ho k tomu viedli. Mám na to názor, aj isté indície,<br />
ale nebudem sa k tomu vyjadrovaÈ.<br />
Máme za sebou dva roky vládnutia Smeru<br />
s HZDS a SNS. Viaceré katastrofické scenáre<br />
analytikov a pozorovateºov spojené s<br />
nástupom Smeru sa nesplnili – ãím si to vysvetºujete<br />
Zl˘m odhadom analytikov Odklonom<br />
Smeru od najextrémnej‰ích predvolebn˘ch<br />
sºubov<br />
Je pozoruhodné, Ïe R. Fico, R. KaliÀák a<br />
ìal‰í dnes nás obviÀujú z toho, Ïe sme maºovali<br />
ãierne scenáre, keì sme napríklad tvrdili,<br />
Ïe reformy budú ru‰ené. Ale to sme netvrdili<br />
my, to tvrdil Robert Fico, mali to napísané<br />
v predvolebnom programe...<br />
Brali ste ho teda váÏne...<br />
Iste, predvolebné programy sa pí‰u preto,<br />
âo bolo pre vás poãas Ficovho vládnutia<br />
najväã‰ím prekvapením – pozitívnym a negatívnym<br />
Pozitívnym prekvapením bola neschopnosÈ<br />
realizovaÈ vlastn˘ program a vlastnú víziu, alebo<br />
absencia tejto vízie. Neviem, ão z toho je<br />
realita, ale jediná vízia, ktorú Fico deklaruje,<br />
Ïe má a napæÀa, je vízia sociálneho ‰tátu. Ja<br />
si myslím, Ïe je to zlá vízia, ale som ochotn˘<br />
veriÈ, Ïe Fico je presvedãen˘ o tom, Ïe je<br />
dobrá, ale on ju nenapæÀa. Silné sociálne ‰táty<br />
majú pomer verejn˘ch v˘davkov k HDP<br />
vy‰e 50 percent, Fico prevzal vládu pri úrovni<br />
37 percent, dnes po dvoch rokoch je to asi<br />
35 percent a podºa jeho dokumentov, podºa<br />
Konvergenãného programu do roku 2010,<br />
ktor˘ schválila jeho vláda, predpokladá, Ïe to<br />
bude len 32,5 percenta v roku 2010.<br />
Rozpoãet na sociálne v˘davky v tomto roku<br />
rastie o 2 percentá, ão je menej ako inflácia,<br />
celkové v˘davky ‰tátneho rozpoãtu rastú o 10<br />
percent – a det<strong>sk</strong>é prídavky sa nevalorizovali<br />
uÏ dva roky ani o korunu, napriek tomu, Ïe<br />
v˘razne rastú ceny potravín a chudobou sú<br />
ohrozené najmä mnohopoãetné rodiny s mal˘mi<br />
deÈmi. âiÏe zjavne tú víziu nenapæÀa.<br />
MoÏno má iba inú predstavu o sociálnom<br />
‰táte ako ju prezentujete...<br />
Túto otázku ste nemysleli váÏne. Siln˘ sociálny<br />
‰tát je jasne zadefinovan˘. Toto, ão<br />
hovorím, sú konkrétne kroky, ktoré idú proti<br />
sociálnemu ‰tátu. Samozrejme, ja to nereklamujem<br />
v zmysle, Ïe by sa mal sociálny ‰tát budovaÈ...<br />
âi si to Fico neinterpretuje inak – sociálny<br />
‰tát sú pre neho vianoãné príspevky...<br />
Berme to váÏne, je zjavné, ão je siln˘ sociálny<br />
‰tát. Ja nechcem ‰pekulovaÈ o tom,<br />
ako si sociálny ‰tát vysvetºuje Fico, hovorím,<br />
Ïe sociálny ‰tát je definovan˘ inak a mÀa<br />
do t˘chto ‰pekulácií neÈahajte. Po prvé, buì<br />
tá vízia je len prázdna marketingová flo<strong>sk</strong>ula<br />
a vôbec nechce siln˘ sociálny ‰tát, alebo nie<br />
je absolútne schopn˘ presadzovaÈ ten siln˘ sociálny<br />
‰tát. To v‰ak svedãí o tom, Ïe buì tú víziu<br />
nemá, len ju deklaruje, alebo nie je schopn˘<br />
ju presadiÈ.<br />
Nepripú‰Èate moÏnosÈ, Ïe po tom, ako sa<br />
dostal k moci a zistil, v akom stave je ekonomika,<br />
Ïe niektoré veci prehodnotil<br />
Ale v akom stave je ekonomika V takom<br />
nikdy doteraz nebola... Máme desaÈpercentn˘<br />
ekonomick˘ rast. Ruky mu zviazalo aj euro,<br />
ale to by tieÏ svedãilo o jeho nepripravenosti<br />
vládnuÈ. A po druhé, ekonomika vytvára<br />
Pokraãovanie na strane 67<br />
64
P A R L A M E N T N É K O N F R O N T Á C I E<br />
Pokraãovanie zo strany 62<br />
Aké pozície pri rozhodovaní v koalícii zaujímajú<br />
jednotlivé strany Nerozhoduje o<br />
v‰etkom v podstate iba Smer-SD<br />
Odpustite, ale otázka je príli‰ prvoplánová.<br />
Ako pozitívnu schopnosÈ koalície som<br />
spomenul schopnosÈ re‰pektovaÈ volebné v˘sledky<br />
a povolebné pomery. Smer-SD má<br />
viac poslancov ako obe koaliãné strany dokopy<br />
a zodpovedá tomu aj zloÏenie vlády.<br />
Dohodnuté sú aj mechanizmy, ktoré zabra-<br />
Àujú jednostrannej dominancii jednej strany<br />
a rôznymi spôsobmi je upravené aj právo<br />
veta men‰ích strán. Na‰i partneri prirodzene<br />
hºadajú spôsoby pre realizáciu vlastn˘ch záujmov<br />
a v zásadn˘ch otázkach uplatnili svoje<br />
moÏnosti a presadili rie‰enia, ktoré nám nie<br />
vÏdy vyhovovali. Táto prirodzená „odstredivosÈ“<br />
bude s blíÏiacimi sa voºbami postupne<br />
rásÈ. Faktom je, Ïe predpoklady pre budúce<br />
koalície sa zaãínajú vnímaÈ ãoraz intenzívnej‰ie<br />
a lídri strán to prirodzene vnímajú.<br />
Máte za sebou dva roky vládnutia so<br />
HZDS a SNS – ão sa vám podarilo presadiÈ<br />
z programu Smeru, ãím ste podºa vás<br />
pomohli Sloven<strong>sk</strong>ej republike a ãím sloven<strong>sk</strong>˘m<br />
obãanom<br />
Za zásadné povaÏujem predov‰etk˘m presadenie<br />
novej etiky nakladania s verejn˘m<br />
majetkom. Vláda zastavila jednoznaãne jednostranne<br />
v˘hodné predaje verejného majetku,<br />
oveºa dôslednej‰ie presadzuje akcionár<strong>sk</strong>e<br />
záujmy ‰tátu v sprivatizovan˘ch monopoloch,<br />
vytvorila ãi vytvára lep‰ie podmienky<br />
pre nakladanie so sprivatizovan˘mi peniazmi<br />
na‰ich obãanov v súkromn˘ch dôchodkov˘ch<br />
ãi zdravotn˘ch poisÈovniach,<br />
vytvára podmienky pre to, aby zlep‰ila Ïivotné<br />
podmienky najviac postihnut˘ch <strong>sk</strong>upín<br />
obãanov, dôchodcov a invalidov. Pripravené<br />
sú programy pre mladú generáciu rozvoj<br />
‰kol<strong>sk</strong>ého systému dostupného pre v‰etk˘ch,<br />
programy rozvoja rodiny, rozvoj samosprávy.<br />
Väã‰ina obãanov môÏe koneãne vládu povaÏovaÈ<br />
za svoju a prejavuje sa to aj v prie<strong>sk</strong>umoch<br />
verejnej mienky. Obãania koneãne<br />
cítia, Ïe sú zdrojom politickej moci. V tom<br />
je predsa podstata demokracie. Alebo nie<br />
Iste to poznáte, Ïe ‰edivá je teória a veãne<br />
je zelen˘ strom Ïivota. Mnohé katastrofické<br />
scenáre analytikov a pozorovateºov<br />
spojené s nástupom Smeru sa nesplnili –<br />
ãím si to vysvetºujete Zl˘m odhadom<br />
analytikov Odklonom Smeru od predvolebn˘ch<br />
sºubov<br />
To, ãomu hovoríte katastrofické scenáre<br />
analytikov a pozorovateºov, to v <strong>sk</strong>utoãnosti<br />
Ïiadne relevantné anal˘zy vôbec neboli.<br />
I‰lo o názory v˘razne pravicovo orientovan˘ch<br />
ºudí, ãasto veºmi aktívne, jednostranne<br />
zapojen˘ch do politického boja, Ïijúcich ãasto<br />
z dobre platen˘ch lobistick˘ch aktivít.<br />
Takéto názory moÏno okrem nepodstatn˘ch<br />
v˘nimiek nikdy nevychádzali z nezávislého<br />
akademického ãi expertného prostredia.<br />
Takzvaní analytici vystupujúci v mediálnom<br />
prostredí sa dajú ºahko spoãítaÈ na prstoch<br />
oboch rúk a tento stav <strong>sk</strong>ôr naznaãuje, Ïe médiá<br />
nedokáÏu vytvoriÈ objektívne prostredie<br />
pre potrebnú di<strong>sk</strong>usiu a korektné a nestranné<br />
sprostredkovanie podstaty prebiehajúcich<br />
procesov. PovaÏujem za tragické, Ïe takéto<br />
prostredie ani v náznaku nedokáÏu vytvoriÈ<br />
verejnoprávne médiá. AspoÀ ãiastoãná objektivita<br />
v médiách nie je chránenou verejnoprávnou<br />
hodnotou, ako to ukázala aj di<strong>sk</strong>usia<br />
spojená so schvaºovaním tlaãového zákona,<br />
ale aspoÀ niektoré na‰e autentické stanovi<strong>sk</strong>á<br />
moÏno spoznaÈ z televíznych prenosov<br />
z rokovania parlamentu, ãi priamych prenosov<br />
z tlaãoviek. Zásadné vystúpenia a tvrdenia<br />
koaliãn˘ch predstaviteºov sú sprostredkovávané<br />
úãelovo, ãasto sa karikujú, neseriózne<br />
komentujú a okamÏite jednostranne<br />
interpretujú. Vytvoren˘ obraz je potom prirodzene<br />
v rozpore s realitou a vzápätí dostávame<br />
otázky, preão to tak je.<br />
âo bolo pre vás poãas vládnutia najväã‰ím<br />
prekvapením – pozitívnym a negatívnym<br />
Negatívnym predov‰etk˘m to, ako je moÏné<br />
beztrestne ‰íriÈ vo verejnom priestore lÏivé<br />
informácie, zrejmé a oãividné nepravdy,<br />
manipulácie a neschopnosÈ verejnosti úãinne<br />
sa im brániÈ a spôsoby, ktoré v politickom<br />
boji pouÏíva opozícia, predov‰etk˘m SDKÚ-<br />
DS. K pozitívnym prekvapeniam patrí to,<br />
Ïe napriek v‰etkému sa realita predsa len<br />
trochu zlep‰uje.<br />
V doteraj‰om období sa v koalícii prejavilo<br />
viacero sporov – o obsadenie pozícií v<br />
SIS, o nomináciu Júliusa Reze‰a v dozornej<br />
rade Transpetrolu, o zákon o sociálnom<br />
poistení, o zi<strong>sk</strong> zdravotn˘ch poisÈovní,<br />
o pozície Ïivnostníkov v Zákonníku<br />
práce, o zákon o pôvode majetku... Pova-<br />
Ïujete ich za v˘znamné nezhody, alebo<br />
<strong>sk</strong>ôr o kolorit vládnutia<br />
Skôr za kolorit vládnutia a prirodzené hodnotové<br />
spory. Na‰i partneri sa deklarujú ako<br />
stredo-pravé strany a spory o ochranu „práce“<br />
patria v koaliãnom spoluÏití k najãastej-<br />
‰ím. Inou otázkou sú problémy politickej<br />
etiky, teda otázky spojené s obsadzovaním<br />
funkcií. Bolo potrebné priamo v praxi dotvoriÈ<br />
dohodnuté pravidlá a realizovaÈ interpretáciu<br />
zodpovednosti koalície ako celku a individuálnu<br />
zodpovednosÈ jednotliv˘ch strán.<br />
Vládna kríza vznikla vlani v novembri<br />
okolo Sloven<strong>sk</strong>ého pozemkového fondu a<br />
odvolanie Branislava Brízu a Miroslava<br />
JureÀu – ako dnes vyhodnocujete tento<br />
spor<br />
Ako som naznaãil. Mechanizmus fungovania<br />
Sloven<strong>sk</strong>ého pozemkového fondu<br />
(SPF) bol v predchádzajúcom období predmetom<br />
na‰ej tvrdej kritiky. Re‰tituãné machinácie<br />
s pôdou sa u<strong>sk</strong>utoãÀovali vo veºkom<br />
rozsahu. I‰lo o 10-tisíce, moÏno 100-tisíce ha<br />
pôdy, priãom zvolen˘ re‰tituãn˘ mechanizmus<br />
a platná právna úprava takéto machinácie<br />
priamo vyvolávala. âasto zabúdame, Ïe<br />
b˘valá koalícia predæÏila uÏ prepadnut˘ re‰-<br />
tituãn˘ termín, myslím, Ïe niekedy v roku<br />
2004 alebo 2005 a znovu tak otvorila moÏnosÈ<br />
tak˘chto konaní. Mechanizmus bol známy.<br />
Lobistické firmy vo sfére SPF hºadali<br />
re‰tituentov, za bagateº odkúpili ich re‰tituãn˘<br />
nárok s t˘m, Ïe sami re‰tituenti si dobré<br />
pozemky na SPF nevybavia. Následne sa<br />
na SPF prideºovala pôda. Ako a za ão, sa dá<br />
‰pekulovaÈ. Po Sloven<strong>sk</strong>u chodí veºk˘ poãet<br />
milionárov a moÏno aj miliardárov SPF.<br />
Pôda kúpená za niekoºko desiatok, ãi stovák<br />
korún za m2 sa následne predávala za desaÈa<br />
viacnásobné ceny. Tzv. kauzy v SPF rozpútané<br />
poãas na‰ej vlády nestáli na protizákonnom<br />
konaní, ale pokraãovali v predchádzajúcich<br />
akoÏe „samozrejm˘ch praktikách“<br />
SPF. Preto nበpostup musel byÈ zásadn˘,<br />
preto taká ostrá reakcia premiéra. Dnes je situácia<br />
vyrie‰ená. B˘valé postupy sa nemô-<br />
Ïu opakovaÈ. PovaÏujem to za v˘razn˘<br />
úspech vlády aj koalície. Opoziãno-mediálna<br />
interpretácia tohto problému, neuveriteºná<br />
dezinterpretácia a prekrútenie stavu malo<br />
pre mÀa aj osobné dôsledky. UÏ verím, Ïe<br />
moÏné je v‰etko. Verím v‰ak, Ïe obãania cítia<br />
<strong>sk</strong>utoãn˘ stav veci a interpretácia „káuz“<br />
di<strong>sk</strong>reditovala tak opozíciu, ako aj médiá.<br />
O tom, Ïe ªS-HZDS, SNS a Smer-SD sú<br />
programovo odli‰né strany, sa asi nedá<br />
pochybovaÈ – ão vás spája, Ïe predsedovia<br />
strán hodnotia va‰e spoluvládnutie ako<br />
veºmi úspe‰né<br />
Predov‰etk˘m asi to, Ïe táto vláda si vyslúÏila<br />
veºkú podporu verejnosti. Veì podºa<br />
prie<strong>sk</strong>umov ju podporuje 60 aÏ 70 % verejnosti.<br />
Oãividné sú jej úspechy medzinárodné<br />
– Lisabon<strong>sk</strong>á zmluva, Schengen, euro;<br />
rovnako aj vnútorná stabilita, hospodár<strong>sk</strong>y<br />
rast, nefunkãná, rozbitá opozícia. Myslím, Ïe<br />
viac netreba uvádzaÈ.<br />
V˘hrady voãi hlasovaniu v NR SR ãasto<br />
prezentujú opoziãní poslanci a tvrdia, Ïe<br />
Ïiadne ich návrhy neprechádzajú – do<br />
akej miery sú tieto ich sÈaÏnosti opodstatnené<br />
Táto otázka sa uvádza ãasto, ale priznám<br />
sa, nie vÏdy jej rozumiem. Krajina sa predsa<br />
riadi programov˘m vyhlásením vlády.<br />
Opozícia zaÀ nehlasovala a jej hodnotová<br />
‰truktúra je prirodzene iná. HovoriÈ o podpore<br />
opoziãn˘ch návrhov má predsa zmysel<br />
vtedy, ak tieto návrhy nejdú proti programu<br />
vlády, pretoÏe za jeho plnenie je vláda zodpovedná.<br />
ëal‰ím predpokladom je, Ïe návrhy<br />
nejdú proti rozpoãtovej politike vlády a vylep‰ujú<br />
tú-ktorú odvetvovú politiku vlády.<br />
Tak˘chto návrhov spæÀajúcich tieto hypotetické<br />
kritériá je minimum. V˘znamné je aj to,<br />
Ïe vo vyhrotenej a konfrontaãnej atmosfére<br />
parlamentu je nedôvera ku korektnosti opoziãn˘ch<br />
návrhov veºmi silná.<br />
Doteraz z vlády odi‰li traja ministri – dvaja<br />
za Smer a jeden z ªS-HZDS – ako vyhodnocujete<br />
tieto odchody<br />
Ak nerátam odchod ministra zdravotníctva,<br />
ktor˘ sa vzdal zo zdravotn˘ch dôvodov,<br />
tak u zvy‰n˘ch dvoch nebola preukázaná<br />
subjektívna zodpovednosÈ za nejaké protiprávne<br />
alebo neodborné konania. Nedo‰lo k<br />
preukázateºn˘m ‰kodám. I‰lo v‰ak o vyvodenie<br />
objektívnej zodpovednosti za udalosti<br />
a konania osôb v rezorte, za ktor˘ minister<br />
zodpovedá. Preukázateºne sa zvy‰uje kvalita<br />
zodpovednosti za v˘kon verejnej funkcie.<br />
V porovnaní s atmosférou minul˘ch<br />
Dzurindov˘ch vlád je pokrok oãividn˘.<br />
Bez Smeru-SD sa zrejme nedá vládnuÈ, na<br />
to je jeho dominancia v prie<strong>sk</strong>umoch verejnej<br />
mienky privysoká – jedine, Ïe by sa<br />
Pokraãovanie na strane 68<br />
65
P A R L A M E N T N É K O N F R O N T Á C I E<br />
Pokraãovanie zo strany 63<br />
Smer a jeden z ªS-HZDS – ako vyhodnocujete<br />
tieto odchody<br />
Zrejme boli na to dôvody, ãi uÏ politické alebo<br />
odborné. O v‰etk˘ch okolnostiach pravdepodobne<br />
nevieme. JureÀova „ãervená karta“ ako keby<br />
bola prísnej‰ia a vytiahnutá trochu pri<strong>sk</strong>oro. Asi<br />
bude tlak koaliãn˘ch lídrov, aby boli koncipované<br />
nejaké princípy a dôvody na odvolávanie ich<br />
funkcionárov v tak˘chto krízov˘ch situáciách.<br />
Problémom HZDS v minulosti neboli percentá<br />
a poãet mandátov v NR SR, ale nízky koaliãn˘<br />
potenciál. Zdá sa, Ïe pre toto volebné obdobie<br />
je typick˘ opaãn˘ trend – vበkoaliãn˘ potenciál<br />
nie je nízky, ale zvy‰ovaÈ voliã<strong>sk</strong>ú dôveryhodnosÈ<br />
môÏe byÈ problém. Vnímate to inak<br />
Ak nie, ão chcete urobiÈ pre zvy‰ovanie va‰ich<br />
sympatií medzi voliãmi<br />
Áno, je to tak. Myslím si, Ïe teraz máme percentá<br />
stabilizované a postupne by sa mala prejaviÈ<br />
tendencia k vzostupu. Sme stredová strana a tak<br />
teraz, i v budúcnosti bude moÏnosÈ voºby naºavo<br />
alebo napravo. Budeme sa musieÈ viac a konkrétnej‰ie<br />
prejavovaÈ ako stredová strana, viac oslovovaÈ<br />
na‰ich voliãov jasn˘mi, konkrétnymi a jednoduch‰ími<br />
témami, ktoré im v Ïivote pomôÏu.<br />
Na‰e vystupovanie musí byÈ viac pozitívne, viac<br />
populistické. Je nevyhnutné systematicky oslovovaÈ<br />
a rokovaÈ s dôchodcami, Ïivnostníkmi, obyvateºmi<br />
dedín, vidieka. Futbalovou terminológiou povedané<br />
budeme musieÈ nakúpiÈ niekoºk˘ch ‰ikovn˘ch<br />
a mediálne presvedãiv˘ch „útoãníkov“.<br />
VenovaÈ sa máme iba t˘m zmenám, ktoré sú moÏné,<br />
reálne a kon‰truktívne, a ktoré ºuìom konkrétne<br />
pomôÏu.<br />
Bez Smeru-SD sa zrejme nedá vládnuÈ, na to<br />
je jeho dominancia v prie<strong>sk</strong>umoch verejnej<br />
mienky privysoká – jedine, Ïe by sa spojili v‰etky<br />
neºavicové strany proti ºavicovému Smeru-<br />
SD. PovaÏujete takúto alternatívu za nemoÏnú<br />
V‰etko bude závisieÈ od volebn˘ch v˘sledkov.<br />
Privysoké preferencie sú niekedy klamlivé, hlavne<br />
tam, kde je vysoké percento mlad˘ch ºudí, ktorí<br />
svoj názor vyjadria, ale k voºbách nie vÏdy idú.<br />
Kombinácie zostavovania vlády sú vÏdy otvorené.<br />
Teraj‰ia vládna zostava zaberá stredo-ºav˘<br />
priestor, ão napæÀa v‰etky tri vládne strany. ªS-<br />
HZDS má v˘razné percento <strong>sk</strong>ôr ºavicov˘ch voliãov,<br />
takÏe teraj‰ie zloÏenie koalície jej vyhovuje.<br />
Ale vedeli by sme moÏno e‰te viac bodovaÈ svojím<br />
sociálnym a ºudov˘m programom aj v stredopravej<br />
vláde. Ja si viem predstaviÈ aj zloÏenie budúcej<br />
vlády smerom doprava, je tam v‰ak problém<br />
KDH, ktoré si v nedostatoãne odreagovanej polohe<br />
voãi SDKÚ-DS vybíja svoju negatívnu energiu<br />
na ªS-HZDS. KDH bude aj v budúcnosti torpédovaÈ<br />
zostavenie stredo-pravej vlády s úãasÈou<br />
ªS-HZDS. Aby sa po ìal‰ích parlamentn˘ch voºbách<br />
mohla zmeniÈ teraj‰ia stredo-ºavá vláda,<br />
môÏe to umoÏniÈ iba vstup do parlamentu ìal‰ej<br />
stredo-pravej strany, ão je dosÈ nepravdepodobné.<br />
A aj tu je otázka, ãi voliãi by neboli iba z teraj‰ieho<br />
stredopravého ko‰iara, ão by teraj‰í pomer<br />
koalícia verzus opozícia veºmi nezmenilo.<br />
Smer-SD obsadil celú ºavú ãasÈ politického<br />
spektra – nemyslíte si, Ïe podobn˘ proces je potrebn˘<br />
aj v jeho pravicovej ãasti<br />
Skutoãne, Smer-SD perfektne obsadil, zintegroval<br />
ºavú polovicu politického spektra, na pravej<br />
ãasti do bude ÈaÏko moÏné. Lebo nacionálno-regionálna<br />
SMK a ideologicky-religiózne KDH sa<br />
zintegrovaÈ ÈaÏko dajú. ªS-HZDS musí viac bojovaÈ<br />
o stredov˘ch voliãov, o t˘ch, ão vlastnou hlavou<br />
a rukami bojujú o svoju existenciu, o Ïivnostníkov,<br />
drobn˘ch a mal˘ch podnikateºov. Tieto<br />
stredové <strong>sk</strong>upiny majú vysoké dane, odvody a<br />
malú podporu pre svoje podnikanie. Pomer stredo-prav˘ch<br />
voliãov k stredo-ºav˘m bude asi dlhodobej‰ie<br />
nev˘hodn˘ pre pravicové strany. Hodnotenie<br />
strán na ºavicové, pravicové a stredové sa ãasom<br />
stáva nevhodné a mätúce. HodnotiÈ by sa mali<br />
konkrétne jednotlivé kroky v‰etk˘ch strán, s ohºadom<br />
na v‰etky politické, hospodár<strong>sk</strong>e a sociálne<br />
problémy a prístupy.<br />
âím si vysvetºujete takú v˘raznú dominanciu<br />
Smeru-SD v prie<strong>sk</strong>umoch verejnej mienky – je<br />
to len marketingová záleÏitosÈ<br />
Vysoké volebné percentá a nasledujúce povolebné<br />
politické preferencie sú súhrou v‰etk˘ch<br />
priazniv˘ch okolností. Smer-SD v predchádzajúcom<br />
období zí<strong>sk</strong>al potrebné politické <strong>sk</strong>úsenosti<br />
v parlamente, nastúpil po 8-roãnom vládnutí nepopulárnej<br />
pravicovej vlády, vykonal efektívnu integráciu<br />
<strong>sk</strong>oro v‰etk˘ch strán na ºavej strane politického<br />
spektra, premiér R. Fico a ostatní politici<br />
vedia osloviÈ nekomunistick˘ch i komunistick˘ch<br />
voliãov naºavo od stredu. Premiér trvalo vystupuje<br />
ako stranícky politik a menej ako predseda<br />
vlády, vie nachádzaÈ témy, jednoducho ich formulovaÈ<br />
a trvalo sºubovaÈ a vyvolávaÈ nádej v<br />
lep‰iu budúcnosÈ. Stranícke stanovy mu umoÏÀujú,<br />
aby vyberal politikov nielen z neurãitej centrálnej,<br />
kraj<strong>sk</strong>ej alebo okresnej ‰truktúry, ale vie vytiahnuÈ<br />
schopn˘ch a presvedãiv˘ch ºudí okamÏite<br />
hore, priamo a bez nejak˘ch straníckych bojov.<br />
Kredit strany, ale aj vlády vie trvalo drÏaÈ veºmi<br />
vysoko. Bez poºavenia vie veºmi tvrdo a efektívne<br />
bojovaÈ proti svojmu opoziãnému oponentovi.<br />
Vyhráva nad súpermi t˘m, Ïe vie presvedãivo sºubovaÈ<br />
a vyvolávaÈ pozitívne a angaÏované emócie.<br />
Ak by verejnosÈ zareagovala na slová troch<br />
predsedov o spoloãnom vládnutí aj v budúcom<br />
volebnom období, nepovaÏujete za ri<strong>sk</strong>antné,<br />
Ïe si voliãi povedia, naão sú nám tri<br />
strany, ak na‰e potreby dokáÏe saturovaÈ jedna<br />
strana Ak sa v‰ak budete chcieÈ od Smeru<br />
odlí‰iÈ, nebudete sa pribliÏovaÈ k súãasn˘m<br />
poziãn˘m stranám<br />
Urãitá hrozba, Ïe by nám v krajine vládla jedna<br />
strana, existuje. Ale myslím si, Ïe sa nakoniec<br />
po voºbách 2010 nezrealizuje. KaÏdá strana sa sna-<br />
Ïí dosiahnuÈ ãím vy‰‰ie volebné percento, aj nad<br />
50 percent, keì to je moÏné. Po roku 1989 by ºudia<br />
predsa vládnutie jednej strany povaÏovali za<br />
urãité ohrozenie demokracie a rovnováhy. ªS-<br />
HZDS sa musí odlí‰iÈ nielen od opoziãn˘ch strán,<br />
ale hlavne od koaliãn˘ch, predov‰etk˘m od Smeru.<br />
So Smerom máme veºa spoloãn˘ch voliãov.<br />
Na‰i b˘valí voliãi v najväã‰om poãte odi‰li do<br />
Smeru. Ako stredová strana sme vnímaní ako potenciálny<br />
partner aj eventuálnej stredo-pravej vlády.<br />
Na‰a urãitá identifikácia s teraj‰ími opoziãn˘mi<br />
stranami v predchádzajúcom období nám najviac<br />
poznaãila voliãov v ostatn˘ch parlamentn˘ch<br />
voºbách. Z teraj‰ích koaliãn˘ch strán na‰a<br />
strana musí najviac pracovaÈ, prichádzaÈ s iniciatívou,<br />
pokiaº si chceme zaistiÈ existenciu v budúcom<br />
parlamente.<br />
Ako hodnotíte doteraj‰ie vládnutie z hºadi<strong>sk</strong>a<br />
prijímania sociálne orientovan˘ch zákonov<br />
PovaÏujete ich za nutné a zmysluplné<br />
KaÏdá vláda sa musí poãas svojho vládnutia do-<br />
tknúÈ aj sociálnych zákonov. Tie sú najviac a najcitlivej‰ie<br />
vnímané. A táto vláda, keìÏe si hovorí<br />
sociálna vláda, musela po pravicovej vláde jasne<br />
zasiahnuÈ do sociálnych zákonov. A aj zasiahla,<br />
<strong>sk</strong>oro do v‰etk˘ch. Do Zákonníka práce, zákona<br />
o sluÏbách zamestnanosti a do dôchodkov˘ch zákonov<br />
a podobne. NielenÏe musela takto osloviÈ<br />
svojich voliãov, ale viaceré zákony posunula viac<br />
do stredu, moÏno aÏ doºava. Okrem toho vychytala<br />
aj viaceré nezrovnalosti a chyby. ªudová strana<br />
hºadala také rie‰enia, aby sa ani podnikateº<strong>sk</strong>é<br />
prostredie a efektívne fungovanie ekonomiky nenaru‰ilo.<br />
Nie je momentálne avizovan˘ sociálny balíãek<br />
in‰pirovan˘ obavami z následkov prijatia eura<br />
a mal by vlastne tieto dopady ão najviac kompenzovaÈ<br />
Zaiste, sú obavy z dopadov prijatia eura, hlavne<br />
na dôchodcov, mladé rodiny s deÈmi, sociálne<br />
ohrozené <strong>sk</strong>upiny. Tento sociálny balíãek je urãitou<br />
kompenzáciou záÈaÏe, ktorá dopadne na tieto<br />
ohrozené <strong>sk</strong>upiny. Ale nielen to. Táto vláda v druhej<br />
polovici svojho vládnutia musí daÈ jasne najavo,<br />
komu chce pomôcÈ a ako. A musí stanoviÈ aj<br />
niektoré trvalé znaky svojej politiky, ako napríklad<br />
je 13. dôchodok, vianoãné príspevky, 25-tisícové<br />
príspevky na prvé, druhé i tretie dieÈa a podobne.<br />
Súãasn˘ sociálny balíãek je do veºkej miery<br />
kópiou b˘val˘ch návrhov Ivety Radiãovej –<br />
dá sa to takto povedaÈ A ão bránilo koalícii, ak<br />
to tak je, aby návrhy I. Radiãovej podporila<br />
Nie je ãas na prekroãenie zákopov medzi koalíciou<br />
a opozíciou v záujme „vy‰‰ích“ cieºov<br />
Áno, aj opoziãní poslanci ãasto predkladajú<br />
kvalitné a dobré zákony a pozmeÀovacie návrhy.<br />
A je pravda, Ïe asi najviac práve poslankyÀa I. Radiãová.<br />
Av‰ak uÏ od zaãiatku parlamentu u nás je<br />
zauÏívaná prax, Ïe <strong>sk</strong>oro v‰etky opoziãné návrhy<br />
sú negované. Je to vzájomné a bolo to tak aj v minulosti,<br />
Ïiaº. Nie je to dobré. Ja osobné nemám problém<br />
aspoÀ obãas zjavne podporiÈ také návrhy, aÏ<br />
mám s t˘m u koaliãn˘ch poslancov a minister<strong>sk</strong>˘ch<br />
úradníkov problém. Praktické legislatívne<br />
návrhy v parlamente sú predmetom politického<br />
boja, takÏe väã‰iu spoluprácu a vzájomnú akceptáciu,<br />
aj v budúcnosti, je nereálne oãakávaÈ.<br />
Sociálny balíãek si vyÏiada 7 miliárd zo ‰tátnych<br />
financií, ão nie je málo. Pritom in˘ priebeh<br />
tendra na elektronické m˘to by mohol zo<br />
‰tátnej kasy neodãerpaÈ 6,5 miliardy korún –<br />
nedajú sa na sociálne programy zí<strong>sk</strong>avaÈ financie<br />
aj efektívnej‰ími tendrami<br />
Áno, tak by to mohlo a malo byÈ. Na mimoekonomické<br />
bonusy by sa mali vyuÏívaÈ hlavne programy,<br />
ktoré ‰etria financie vo verejnej správe a<br />
vo v˘berov˘ch konaniach ekonomick˘ch aktivít,<br />
ktoré financuje ‰tát. Efektívne a racionálne tendre<br />
sºubuje kaÏdá garnitúra, ÈaÏké je to zrealizovaÈ<br />
v praxi.<br />
V poslednom ãase ste sa prezentovali návrhmi<br />
na vytvorenie ‰tátnej DSS – ãím by sa mala odlí‰iÈ<br />
od súkromn˘ch, aby jej vytvorenie málo<br />
zmysel<br />
Na zaãiatku som to bral zo svojej strany ako námet<br />
do di<strong>sk</strong>usie. Tento návrh nemal podporu ani<br />
zo strany ‰tátnych in‰titúcií a koaliãn˘ch partnerov.<br />
V poslednom ãase ako keby sa zv˘‰il záujem<br />
o in‰taláciu tejto dôchodkovej ustanovizne. Zria-<br />
Pokraãovanie na strane 69<br />
66
P A R L A M E N T N É K O N F R O N T Á C I E<br />
Pokraãovanie zo strany 64<br />
zdroje, veì celkové verejné v˘davky rastú v<br />
tomto roku o 10 percent.<br />
âiÏe by mal tie zdroje vyuÏívaÈ inak aj<br />
podºa va‰ich predstáv, ale aj podºa jeho<br />
vyhlásení<br />
Presne tak. PretoÏe je desaÈpercentn˘ rast<br />
verejn˘ch v˘davkov, ale len o dve percentá<br />
rastú v˘davky na sociálne veci a nedostatoãne<br />
rastú v˘davky na ‰kolstvo, vedu, v˘<strong>sk</strong>um,<br />
teda tie veci, ktoré by sme urãite preferovali<br />
my. Na druhej strane rastú v˘davky napríklad<br />
na spotrebu ‰tátnej správy, vrátane ‰tátnych investícií,<br />
kde je obrov<strong>sk</strong>á korupcia a na ktor˘ch<br />
ryÏujú podnikateº<strong>sk</strong>é <strong>sk</strong>upiny, ktoré sú za Robertom<br />
Ficom. Ak sa vrátim k tomu, ão ma<br />
prekvapilo aj pozitívne, aj negatívne – Ïe<br />
nemá Ïiadnu víziu, alebo ju nie je schopn˘ realizovaÈ,<br />
pretoÏe ak by realizoval razantne nesprávnu<br />
víziu, tak by to bolo ‰kodlivej‰ie,<br />
ako keì nepresadzuje Ïiadnu. A to negatívne<br />
je, Ïe síce dnes zaÏívame ekonomicky veºmi<br />
dobré ãasy hlavne vìaka reformám, ktoré boli<br />
urobené, ale obávam sa, Ïe tie dobré ãasy<br />
prejedáme a nevytvárame predpoklady na to,<br />
aby i‰lo o dlhodobú úspe‰nosÈ najmä t˘m, Ïe<br />
sa neinvestuje dostatoãne do vzdelania, vedy,<br />
‰kolstva a v˘<strong>sk</strong>umu a takisto aj t˘m, Ïe sa narú‰ajú<br />
mnohé reformy, dôchodková, zdravotnícka,<br />
aj keì v men‰ej miere, ako sme sa<br />
obávali. ëal‰ou dôleÏitou vecou je, Ïe sa nerie‰ia<br />
tie problémy, ktoré by bolo potrebné rie-<br />
‰iÈ – napríklad vynútiteºnosÈ práva, efektívnosÈ<br />
verejnej správy, kde úplne zlyháva.<br />
Pozitívne som vnímal deklarované zámery<br />
vlády vo dvoch oblastiach – prvá bola zníÏenie<br />
zamestnanosti v ‰tátnej správe o 20 percent<br />
v priebehu roka 2007, a druhá bola zefektívnenie<br />
a stransparentnenie verejného obstarávania,<br />
kde by sa u‰etrili desiatky miliárd<br />
korún. A aká bola realita ZníÏenie poãtu ‰tátnych<br />
zamestnancov o 0,02 percenta – to nájdete<br />
v ‰tátnom rozpoãte, napriek uzneseniam,<br />
akãnému plánu, a ão sa t˘ka verejného obstarávania,<br />
taká netransparentnosÈ, taká miera<br />
priamych zadaní s korupciou a klientelizmom<br />
tu nikdy nebola, aká je dnes.<br />
âím si to vysvetºujete<br />
T˘m, Ïe vôºa zv˘‰iÈ transparentnosÈ a bojovaÈ<br />
s korupciou je len deklarovaná. A t˘m,<br />
Ïe Robert Fico nie je slobodn˘, lebo tie podnikateº<strong>sk</strong>é<br />
<strong>sk</strong>upiny, ktoré stoja za ním a chcú<br />
profitovaÈ, sú omnoho silnej‰ie ako on. Ukázalo<br />
sa to aj pri ministrovi Poãiatkovi. Nakoniec<br />
je známe, Dag Dani‰ o tom písal v Pravde,<br />
Ïe Smer nie je ‰tandardná politická strana,<br />
ale je to akciová spoloãnosÈ, za ktorou sú<br />
silní akcionári, ktorí do toho vloÏili nemalé peniaze<br />
a chcú ich mnohonásobnú návratnosÈ. A<br />
je známe, kto sú títo ºudia.<br />
âím si potom vysvetºujete to, ak˘m spôsobom<br />
dokázal osloviÈ také mnoÏstvo ºudí Je<br />
to len marketingová záleÏitosÈ<br />
Je to zhoda viacer˘ch <strong>sk</strong>utoãností, ale aj<br />
jeho schopností. Fico je nepochybne veºmi<br />
schopn˘, moÏno aÏ geniálny komunikátor,<br />
ale zároveÀ aj demagóg a populista. Je aÏ zaráÏajúce,<br />
ako sú metódy, ktoré pouÏíva Fico,<br />
totoÏné s metódami, ktoré pouÏíval Vladimír<br />
Meãiar. TieÏ fungovali, aj Meãiar bol ne-<br />
smierne populárny. Fico má v porovnaní s Meãiarom<br />
navy‰e v˘hodu, Ïe zdedil rozbehnutú<br />
ekonomiku, desaÈpercentn˘ rast ekonomiky<br />
ºudia pociÈujú, cítia, Ïe sa majú lep‰ie a v‰etky<br />
problémy, ktoré vznikajú, sa Ficovi úspe‰-<br />
ne darí zhodiÈ na niekoho iného a vytvoriÈ dojem,<br />
Ïe on je bojovník proti ich vinníkom. Pozrite<br />
DSS-ky, obchodné reÈazce, zdravotné<br />
poisÈovne, opozíciu, novinárov... A po druhé,<br />
systematicky útoãí proti médiám a novinárom,<br />
lebo vie, Ïe tam je jeho slabina, Ïe vlastné kauzy<br />
a korupãné aféry neututlá, budú zverejnené,<br />
a preto vyuÏíva toto obdobie, keì je veºmi<br />
populárny, aby znedôveryhodnil médiá.<br />
Toto vnímame takmer pri kaÏdom jeho vystúpení.<br />
Na druhej strane poãet jeho protivníkov,<br />
s ktor˘mi si to premiér „rozdáva“,<br />
stále stúpa. Nieão podobné sa dialo aj Meãiarovi,<br />
keì mnoÏstvo <strong>sk</strong>upín profesijn˘ch<br />
a in˘ch zaãínalo maÈ konkrétnu <strong>sk</strong>úsenosÈ<br />
s jeho politikou a v˘sledkom bol postupn˘<br />
odklon od jeho politiky a rozãarovanie. Aj<br />
teraz je t˘ch <strong>sk</strong>upín viacero, DSS-ky, médiá,<br />
majitelia pozemkov pod diaºnicami...<br />
Ale Ficova popularita neklesá.<br />
Tieto <strong>sk</strong>upiny, ktoré ste vymenovali, nie sú<br />
poãetne majoritné <strong>sk</strong>upiny obyvateºstva, to<br />
vytriezvovanie trvá znaãne dlh˘ ãas, lebo ich<br />
k Ficovi viaÏe emócia. Emócia neopadáva<br />
r˘chlo na základe racionálnych argumentov.<br />
Za Meãiara to trvalo ‰esÈ rokov, neviem, ako<br />
dlho to bude trvaÈ za Fica. Samozrejme, treba<br />
robiÈ v‰etko pre to, aby to trvalo ão najkrat-<br />
‰ie, lebo ãím dlh‰ie to bude trvaÈ, t˘m bude<br />
cena, ktorú za to v‰etci zaplatíme, vy‰‰ia. Ale<br />
ak uÏ sa na to p˘tate, tak podºa mÀa k tomu<br />
prispieva nielen nie celkom schopná a efektívna<br />
opozícia, ale moÏno aj spôsob, ak˘m<br />
niektoré médiá a novinári pí‰u nielen o Ficovej<br />
vláde, ale aj o na‰ej vláde. Vበãlánok z<br />
utorka (Pre hyeny je aj trojka dobrá, 1. 7.) je<br />
toho krásnym príkladom. Skúste si ho preãítaÈ<br />
– v jednom odseku v úvode hovoríte, ak˘<br />
je zásadn˘ rozdiel medzi obdobím Dzurindovej<br />
vlády a Meãiarovej a Ficovej, a v poslednom<br />
odseku tvrdíte, Ïe Dzurinda, Meãiar a<br />
Fico sú presne takí istí. Veì popierate sám<br />
seba. Vy ste v takom bloku v‰etci, aj s Hrabkom,<br />
ktor˘ písal presne to isté, vy toho Dzurindu<br />
nezná‰ate a neviete prekroãiÈ svoj tieÀ<br />
a prispievate k tejto situácii.<br />
Na‰ou úlohou urãite nie je k nieãomu prispievaÈ<br />
alebo nie. Predpokladám, Ïe by ste<br />
ÈaÏko popierali chyby, ktoré ste urobili poãas<br />
vá‰ho vládnutia, hovorím o ‰kandáloch,<br />
o mnoÏstve poslancov, ktorí prechádzali<br />
hore-dolu a jednoducho o tom som písal,<br />
Ïe v niektor˘ch spôsoboch ste si podobní.<br />
Vy si sám sebe protireãíte. Myslím si, Ïe<br />
spôsob, ak˘m o tom pí‰ete, tomu pomáha. Aj<br />
vy osobne. To je v‰etko. Ja vám nejdem vyvracaÈ<br />
vበnázor, odpovedám na otázku, preão<br />
si myslím, Ïe je ten Ficov fenomén tak˘,<br />
ak˘ je.<br />
Bez Smeru-SD sa zrejme nebude daÈ po budúcich<br />
voºbách vládnuÈ, na to je jeho dominancia<br />
v prie<strong>sk</strong>umoch verejnej mienky<br />
privysoká – jedine, Ïe by sa spojili v‰etky<br />
ostatné strany proti Smeru-SD. PovaÏujete<br />
to za reálne<br />
Po prvej polovici volebného obdobia to tak<br />
vyzerá, zároveÀ v‰ak treba povedaÈ, Ïe sme v<br />
polovici volebného obdobia a mne sa nechce<br />
‰pekulovaÈ o tom, ão bude za dva roky. Pova-<br />
Ïujem za oveºa zmysluplnej‰ie a efektívnej-<br />
‰ie venovaÈ energiu tomu, aby to bolo inak. Po<br />
druhé, ak by to bolo tak, aj keì sme najsilnej-<br />
‰ou opoziãnou stranou, tak sa zdá, Ïe sami nebudeme<br />
schopní v najbliωích voºbách Ficovi<br />
konkurovaÈ, aj keì sú predpoklady, Ïe jeho<br />
podpora klesne, preto hovoríme, Ïe kºúãová<br />
je spolupráca a spoloãn˘ postup s KDH. Nehovorím<br />
o SMK, lebo po <strong>sk</strong>úsenostiach z posledného<br />
pol roka sa zdá, Ïe SMK pôjde do<br />
vlády s kaÏd˘m. Nemáme v˘hrady voãi SMK,<br />
ale my pre nich budeme zaujímaví len vtedy,<br />
ak spolu s KDH budeme maÈ viac ako Smer.<br />
T˘mto sa chceme zaoberaÈ.<br />
K tomuto som smeroval otázkou, ão môÏe<br />
robiÈ opozícia pre to, aby bola alternatívou<br />
nielen poãetne, ale aj mentálne pre porovnateºnú<br />
ãasÈ obyvateºov. Ficovi sa podarilo<br />
zjednotiÈ mnoÏstvo ºavicov˘ch strán do<br />
jedného bloku, na pravej strane sa k niãomu<br />
podobnému neschyºuje. NepovaÏujete<br />
to za chybu<br />
Veì o tom hovorím. Hovorím o tesnej spolupráci<br />
SDKÚ a KDH, ão sú pravicové strany.<br />
Poznáte e‰te nejaké SMK je <strong>sk</strong>ôr etnická<br />
strana.<br />
NeuvaÏujete o jednej silnej strane<br />
UvaÏovaÈ má zmysel o tom, ão je reálne a<br />
toto v tejto chvíli reálne nie je. Preto je plytvaním<br />
energie v súãasnej situácii sa t˘mto zaoberaÈ.<br />
Predseda vlády rád v poslednom ãase vyhlasuje,<br />
Ïe za ekonomick˘mi úspechmi Sloven<strong>sk</strong>a<br />
nie sú ani reformy, ani rovná daÀ,<br />
ani príchod zahraniãn˘ch investorov, ale<br />
tvrdá a lacná práca sloven<strong>sk</strong>˘ch obãanov.<br />
Ak by sa to dalo akceptovaÈ, tak staãí<br />
tvrd‰ie a lacnej‰ie pracovaÈ.<br />
VÏdy je za ekonomick˘m v˘vojom nakoniec<br />
práca ºudí, takÏe v tomto zmysle má<br />
pravdu, ale ak by sme to brali váÏne ako kºúãové<br />
a rozhodujúce, potom by sme museli<br />
kon‰tatovaÈ, Ïe v juÏnej ãasti Kórej<strong>sk</strong>ého polostrova<br />
Ïijú tvrdo pracujúci ºudia, k˘m v severnej<br />
ãasti Ïijú leniví lempli. Alebo by sme<br />
museli kon‰tatovaÈ, Ïe Slováci sú rádovo usilovnej‰í<br />
a Èaωie pracujúcej‰í ako Maìari,<br />
keìÏe Maìari dosahujú 1,5-percentné tempo<br />
ekonomického rastu a Sloven<strong>sk</strong>o 10 percent.<br />
Samozrejme, je to nezmysel. Nakoniec tie<br />
hodnoty vznikajú prácou ºudí, ale veºmi dôleÏité<br />
je, ako je organizovaná spoloãnosÈ, ako<br />
je vyuÏit˘ jej potenciál a to je o reformách. Ficovi<br />
sa samozrejme nepáãi, Ïe reformy, ktoré<br />
tak kritizoval a okiadzal, ktoré chcel ru‰iÈ,<br />
sú t˘m zásadn˘m, ão je v pozadí vysokého<br />
ekonomického rastu, a preto to nikdy neprizná.<br />
Fico nemá problém klamaÈ, pouÏíva loÏ<br />
ako pracovnú metódu, presne ako to robil<br />
Meãiar. Premiér vyuÏíva, Ïe pre ºudí, ktorí nemajú<br />
ekonomické vzdelanie, je Èaωie pochopiteºné,<br />
Ïe v ekonomike je obrov<strong>sk</strong>á zotrvaãnosÈ.<br />
Fico vládne dva roky a ak za tie dva roky<br />
akceleruje ekonomick˘ rast, ja sa neãuduje, Ïe<br />
beÏní ºudia si myslia, Ïe je to vìaka jeho vláde.<br />
Ale toto by mali vysvetºovaÈ tí, ão tomu<br />
Pokraãovanie na strane 69<br />
67
P A R L A M E N T N É K O N F R O N T Á C I E<br />
Pokraãovanie zo strany 65<br />
spojili v‰etky neºavicové strany proti ºavicovému<br />
Smeru-SD. PovaÏujete takúto alternatívu<br />
za nemoÏnú<br />
Áno.<br />
âím si vysvetºujete takú v˘raznú dominanciu<br />
Smeru-SD v prie<strong>sk</strong>umoch verejnej<br />
mienky – je to len marketingová záleÏitosÈ<br />
Myslím si, Ïe hovoriÈ o marketingovej záleÏitosti<br />
v tejto súvislosti sa nedá. Po dvoch<br />
rokoch by sa v‰etky umelé aktivity dema<strong>sk</strong>ovali.<br />
Skutoãne by som uvítal nezávislé anal˘zy<br />
tohto druhu a v˘znam by mala aj korektná<br />
odborná di<strong>sk</strong>usia. Ak na mnoh˘ch obãanov<br />
pred voºbami pôsobila intenzívna mediálna<br />
di<strong>sk</strong>reditácia strán vládnej koalície, tak<br />
pri praktickej vládnej politike ºudia zistili, Ïe<br />
ide o úprimnú snahu realizovaÈ volebné sºuby.<br />
Stratili sa kaÏdodenné ‰kandály spojené<br />
s defraudáciou verejného majetku z obdobia<br />
Dzurindov˘ch vlád a pokusy vyrábaÈ umelé<br />
‰kandály mnohí ºudia neakceptovali. ªudia<br />
cítia, Ïe ich potreby, ako aj záujmy spoloãnosti<br />
ako celku sú dominantné v ãinnosti<br />
vlády, a Ïe sa vláda o ich podporu usiluje.<br />
Vláda re‰pektuje hodnotovú diferenciáciu<br />
spoloãnosti, zmierÀuje staré rozpory, organizuje<br />
politiku <strong>sk</strong>ôr obãian<strong>sk</strong>ej a národnej jednoty,<br />
ako politiku „dvoch spoloãností“. Nevnucuje<br />
rie‰enia násilne a hºadá potrebné<br />
kompromisy.<br />
Ak by verejnosÈ zareagovala na slová<br />
troch predsedov o spoloãnom vládnutí aj<br />
v budúcom volebnom období, nepovaÏujete<br />
za reálne, Ïe si voliãi povedia, naão sú<br />
nám tri strany, ak na‰e potreby dokáÏe saturovaÈ<br />
jedna strana Poãítate aj s takouto<br />
alternatívou<br />
PoãítaÈ s takouto alternatívou by nebolo rozumné.<br />
Smer-SD je objektívne mladá strana,<br />
stredo-ºavá, ideovo <strong>sk</strong>ôr naklonená k liberálno-sociálnym<br />
rie‰eniam. Skôr, ãi ne<strong>sk</strong>ôr bude<br />
musieÈ v˘raznej‰ie presadzovaÈ moderné ºavicové<br />
hodnoty <strong>sk</strong>ôr k obãian<strong>sk</strong>ym postojom,<br />
individuálnym ºud<strong>sk</strong>˘m právam a programovo<br />
nie je schopná obsiahnuÈ cel˘ hodnotov˘<br />
diapazón, ktor˘ reprezentuje súãasná<br />
koalícia. Ak máme naìalej disponovaÈ ‰tátotvorn˘m<br />
potenciálom, tak si potrebujeme<br />
udrÏaÈ predov‰etk˘m integraãnú schopnosÈ a<br />
vytvoriÈ primerané základy pre realizáciu<br />
politiky moderného sociálneho ‰tátu, ktorá sa<br />
mi v súãasnosti zo sociálno-demokratick˘ch<br />
hodnôt zdá najdôleÏitej‰ia. Veºmi dobre si<br />
uvedomujeme, Ïe táto politika má stálych nepriateºov<br />
a jej realizácia je nepochybne spätá<br />
aj s ist˘mi obeÈami.<br />
Ako hodnotíte doteraj‰ie vládnutie z hºadi<strong>sk</strong>a<br />
prijímania sociálne orientovan˘ch<br />
zákonov PovaÏujete ich za nutné a zmysluplné<br />
Samozrejme, o tom niet poch˘b. Transformácia<br />
na neoliberálny spôsob v˘razne po‰kodila<br />
väã‰inu obyvateºstva, zaãínala vytváraÈ<br />
vrstvu obãanov Ïijúcich pod hranicou chudoby.<br />
Jedno percento ºudí ovládlo viac ako<br />
40 % b˘valého spoloãného majetku a jednostranne<br />
sa demon‰trovalo, Ïe tento majetok<br />
a úÏitky z neho patria iba nov˘m vlastníkom<br />
a nemá Ïiadne väzby k zabezpeãovaniu verejného<br />
záujmu (pozri napr. ãl. 14 nemeckej<br />
ústavy). Na hranicu biedy sme dostali väã-<br />
‰inu dôchodcov a invalidov. A to nehovorím<br />
o veºkej <strong>sk</strong>upine ºudí bez zamestnania. Dnes,<br />
limitovaní snahou o prijatie eura, sme v ‰tádiu<br />
nápravy najviditeºnej‰ích krívd, av‰ak<br />
musíme ìalej di<strong>sk</strong>utovaÈ a hºadaÈ podporu pre<br />
politiku ústavného práva ºudí na dôstojn˘<br />
Ïivot, rie‰iÈ reálne potreby mlad˘ch ºudí zí<strong>sk</strong>aÈ<br />
byt a právo zaloÏiÈ si rodinu. E‰te stále<br />
nedokáÏeme vytvoriÈ podmienky pre reprodukciu<br />
spoloãnosti ako celku.<br />
Nie je momentálne avizovan˘ sociálny balíãek<br />
in‰pirovan˘ obavami z následkov<br />
prijatia eura a mal by vlastne tieto dopady<br />
ão najviac kompenzovaÈ<br />
Priama viazanosÈ nie je, aj keì tento balíãek<br />
v súvislosti s prijatím eura nadobúda<br />
osobitnú dôleÏitosÈ. Vláda rizikám, ktoré by<br />
v tejto súvislosti mohli vzniknúÈ, venuje veºa<br />
pozornosti a osobitne ma te‰í, Ïe mimo opozície<br />
a médií sa stretáva s veºmi pote‰ujúcou<br />
odozvou v ekonomicko-hospodár<strong>sk</strong>ej sfére,<br />
v in‰titúciách na‰ej obãian<strong>sk</strong>ej spoloãnosti a<br />
faktu, Ïe sme schopní kolektívnej zodpovednosti.<br />
Tento pozitívny ohlas na vládne<br />
aktivity spojené s eurom ma napæÀajú optimizmom<br />
a robia na‰u prácu zmysluplnou.<br />
Súãasn˘ sociálny balíãek je do veºkej miery<br />
kópiou b˘val˘ch návrhov Ivety Radiãovej<br />
– dá sa to takto povedaÈ A ão bránilo<br />
koalícii, ak to tak je, aby návrhy I. Radiãovej<br />
podporila Nie je ãas na prekraãovanie<br />
zákopov medzi koalíciou a opozíciou<br />
v záujme vy‰‰ích cieºov<br />
Nápad na‰ich médií, ktor˘ sa odráÏa aj vo<br />
va‰ej otázke, Ïe v sociálnej sfére odpisujeme,<br />
pri v‰etkej úcte, od pani Radiãovej, som povaÏoval<br />
za tragikomick˘, ale dnes uÏ iba za<br />
komick˘. Sociálna politika má svoje ‰tandardy,<br />
klasické nástroje, v ktor˘ch sa realizuje.<br />
Pani Radiãová, ktorú si inak váÏim, mala<br />
primeran˘ priestor na realizáciu svojich sociálnych<br />
predstáv v ãase, keì bola poradky-<br />
Àou ministra ãi ministerkou. Som presvedãen˘,<br />
Ïe ona by takto otázku nestavala. Pre<br />
realizáciu dobrej sociálnej politiky je potrebné<br />
predov‰etk˘m vytváraÈ predpoklady,<br />
dobre ‰truktúrovaÈ priority a aÏ na poslednom<br />
mieste hºadaÈ primerané právne a vecné mechanizmy<br />
jej realizácie. Myslím si, Ïe súãasná<br />
ministerka práce a sociálnych vecí dostatoãne<br />
profesijne zvláda problematiku a nepotrebuje<br />
pozeraÈ do zo‰itu pani Radiãovej.<br />
Prekraãovanie spomínan˘ch zákopov má nepochybne<br />
zmysel, ale potrebuje primerané<br />
podmienky. Nie je jednoduché preniesÈ sa cez<br />
dôsledky politiky pána Dzurindu a Miklo‰a<br />
a zabudnúÈ na nezmyselné prehajdákanie verejného<br />
majetku, osobitne strategick˘ch podnikov<br />
a zabudnúÈ na mechanizmy jeho vlády.<br />
V na‰om prostredí má mizivú dôveryhodnosÈ<br />
a priestor pre ‰ir‰iu, celospoloãen<strong>sk</strong>ú a<br />
záujmovú spoluprácu, ãi dohodu <strong>sk</strong>ôr vidíme<br />
tam, kde sa vy<strong>sk</strong>ytuje len minimálne.<br />
Sociálny balíãek si vyÏiada 7 mld. zo ‰tátnych<br />
financií, ão nie je málo. Pritom in˘<br />
priebeh tendra na elektronické m˘to by<br />
mohol zo ‰tátnej kasy neodãerpaÈ 6,5 miliardy<br />
korún – nedajú sa na sociálne programy<br />
zí<strong>sk</strong>avaÈ financie aj efektívnej‰ími<br />
tendrami<br />
Pán redaktor, ubezpeãujem Vás, Ïe priebeh<br />
tendra na elektronické m˘to budeme podrobne<br />
monitorovaÈ a vláda sa nenechá di<strong>sk</strong>reditovaÈ<br />
nejak˘mi netransparentn˘mi ãi pochybn˘mi<br />
postupmi a v˘sledok tendra dostatoãne<br />
odôvodní. Ale keì spomínate zdroje na sociálnu<br />
politiku. Cenovo totálne podhodnotené<br />
predaje strategick˘ch podnikov, kde sa<br />
‰kody radovo odhadujú od 200 do 500 miliárd<br />
Sk, nestoja za zmienku Nech je to len<br />
200 miliárd Sk – znamená to bezproblémovo<br />
dobudovanú infra‰truktúru – diaºnice, vedeckotechnick˘<br />
rozvoj, odstránenie modernizaãného<br />
dlhu, rie‰enie bytov˘ch problémov<br />
mlad˘ch. âo s t˘m a ako vyrie‰ime zodpovednosÈ<br />
za tieto straty<br />
Predseda vlády rád vyhlasuje, Ïe za ekonomick˘mi<br />
úspechmi Sloven<strong>sk</strong>a nie sú ani<br />
reformy, ani rovná daÀ, ani príchod zahraniãn˘ch<br />
investorov, ale tvrdá a lacná práca<br />
sloven<strong>sk</strong>˘ch obãanov. Ak by sme prijali<br />
tento model, moÏno by staãilo iba pracovaÈ<br />
e‰te tvrd‰ie a e‰te lacnej‰ie – nie je<br />
to zjednodu‰ené videnie úspechov Sloven<strong>sk</strong>a<br />
Z va‰ej otázky vypl˘va, Ïe naznaãujete<br />
v˘znamn˘ podiel vlád Mikulá‰a Dzurindu za<br />
súãasn˘ ekonomick˘ úspech Sloven<strong>sk</strong>a. Po<br />
prvé – relativita ekonomického úspechu.<br />
Priemerné zárobky na Sloven<strong>sk</strong>u sú stále<br />
v˘razne niωie ako v âe<strong>sk</strong>ej republike, Poº<strong>sk</strong>u,<br />
Maìar<strong>sk</strong>u a Slovin<strong>sk</strong>u. Preão, keì v˘chodi<strong>sk</strong>ová<br />
základÀa, ãi v roku 1989 alebo v<br />
roku 1992 bola okrem âe<strong>sk</strong>ej republiky a<br />
Slovin<strong>sk</strong>a v˘razne lep‰ia. SpomeÀme len<br />
vtedaj‰iu zahraniãnú zadlÏenosÈ Poº<strong>sk</strong>a a<br />
Maìar<strong>sk</strong>a. Ani v jednej z t˘chto krajín neprebehli<br />
reformy Dzurindovho typu. Po druhé –<br />
vlády Mikulá‰a Dzurindu a proinvestiãné<br />
prostredie. V kaÏdej zo spomínan˘ch krajín<br />
majú vy‰‰í poãet zahraniãn˘ch investícií, tak<br />
na krajinu ako aj na obyvateºa. Ani v jednej<br />
krajine neprebehla daÀová reforma ná‰ho<br />
typu a náklady na pracovnú silu sú väã‰ie. V<br />
âe<strong>sk</strong>ej republike, v období vlády Mikulá‰a<br />
Dzurindu vládla ãe<strong>sk</strong>á sociálna demokracia.<br />
Chcete tvrdiÈ, Ïe vláda Mikulá‰a Dzurindu<br />
bola lep‰ia Ak˘ tam bol v˘voj zahraniãnej<br />
zadlÏenosti, ako sa pouÏili zdroje z privatizácie,<br />
ako sa v tom období znásobil napr. hrub˘<br />
domáci produkt. Vo v‰etk˘ch spomínan˘ch<br />
krajinách daÀové v˘nosy a v˘nosy zo<br />
‰tátneho, ãi verejného majetku zabezpeãujú<br />
primeranú vy‰‰iu Ïivotnú úroveÀ. Som presvedãen˘,<br />
Ïe jednak neustála di<strong>sk</strong>reditácia<br />
krajiny v 90. rokoch v zahraniãí zabrzdila prirodzen˘<br />
ekonomick˘ rozvoj Sloven<strong>sk</strong>a a Sloven<strong>sk</strong>o<br />
v˘razne po‰kodila ekonomická politika<br />
neoliberálov v rokoch 1998 aÏ 2002. Po<br />
tretie – pre zanovit˘ch odporcov racionálnych<br />
argumentov. Preãítajte si prosím správu<br />
o stave na‰ej krajiny, ktorú predloÏil v parlamente<br />
vtedaj‰í prezident Michal Kováã,<br />
tu‰ím, Ïe v apríli roku 1998 o vynikajúcich<br />
úspechoch Sloven<strong>sk</strong>ej republiky v ekonomickej<br />
oblasti a o zlom stave v demokracii.<br />
Mnoh˘m sa oãi jednoducho otvoriÈ musia.<br />
68
P A R L A M E N T N É K O N F R O N T Á C I E<br />
Pokraãovanie zo strany 66 Pokraãovanie zo strany 67 priniesli v˘nosy, sú nepopulárne – lebo je to<br />
dením ‰tátnej alebo verejnoprávnej dôchodcov<strong>sk</strong>ej<br />
správcov<strong>sk</strong>ej spoloãnosti som sledoval cieº vytvoriÈ<br />
konkurenciu súkromn˘m DSS-kám. ·tátna<br />
DSS by vytvorila priestor na konkurenciu vo verejnoprávnej<br />
ãinnosti, vy‰‰iu efektívnosÈ, niωie<br />
poplatky, moÏno vy‰‰ie v˘nosy atì. Podobne ako<br />
vedºa seba jestvujú ‰tátna zdravotná poisÈovÀa a<br />
súkromné zdravotné poisÈovne, nech je podobn˘<br />
princíp aj v sociálnej a dôchodkovej sfére. Konkurencia<br />
v nakladaní s najväã‰ím balíkom peÀazí<br />
vo verejnej správe nemôÏe u‰kodiÈ. Zabezpeãila<br />
by sa aj koncovka v dôchodkovej oblasti, a to<br />
garancia dôchodkov a istota minimálnych dôchodkov.<br />
Dôchodcov<strong>sk</strong>é spoloãnosti – súkromné<br />
aj ‰tátna – by mali pracovaÈ za t˘ch ist˘ch zákonn˘ch<br />
podmienok. ·tát by mal vloÏiÈ do tejto spoloãnosti<br />
financie a mal by tieto financie aj vyuÏívaÈ<br />
pre ekonomické priority na Sloven<strong>sk</strong>u. AspoÀ<br />
reálne o tejto konkurenãnej in‰titúcii by sa malo<br />
uvaÏovaÈ.<br />
daÀ z príjmu fyzick˘ch osôb, DPH a spotrebné<br />
dane. Ich zvy‰ovanie je nepopulárne a<br />
preto to neurobil. Myslím si, Ïe je to taká<br />
zvlá‰tna politika niãnerobenia. To, Ïe sa nezvy‰uje<br />
miera prerozdeºovania a bude ìalej<br />
klesaÈ, je dobré, ale zároveÀ zniÏujúca sa<br />
miera prerozdeºovania znamená, Ïe ak dávate<br />
málo prostriedkov na vedu, ‰kolstvo,<br />
v˘<strong>sk</strong>um, a naopak veºa dotácií do poºnohospodárstva,<br />
a máte veºké ‰tátne zákazky a verejné<br />
investície, tak ohrozujete práve budúcu<br />
udrÏateºnosÈ ekonomického rastu.<br />
Ja nepochybujem, Ïe Fico má ist˘ sociálny<br />
rozmer, ale zrejme je priestor, v ktorom<br />
by ho mohol presadzovaÈ, dosÈ úzky.<br />
Pritom by mohol oveºa ‰ir‰í – krásny príklad<br />
je diaºniãné m˘to, za ktoré chcú daÈ o<br />
6 miliárd korún viac, ako by bolo nevyhnutné.<br />
Viete, ão by sa dalo urobiÈ za ‰esÈ miliárd<br />
Takisto ste hovorili, Ïe by ste podporili trvalé<br />
otvorenie druhého piliera – ão vás k tomuto<br />
tvrdeniu viedlo a do akej miery je to vበosobn˘<br />
názor a do akej miery postoj HZDS<br />
Áno, navrhoval som spoãiatku otvoriÈ 1. a 2. pilier<br />
na ìal‰í polrok a nakoniec som vyslovil my-<br />
‰lienku otvoriÈ dôchodkov˘ systém natrvalo, s<br />
moÏnosÈou prechodu medzi oboma piliermi pod-<br />
ºa rozhodnutia sporiteºa alebo poistenca. Spoãiatku<br />
som bol obviÀovan˘, Ïe to robím len pre osobné<br />
alebo stranícke preferenãné body. Nepresvedãil<br />
som cel˘ stranícky parlamentn˘ klub, lebo<br />
medzi vysloven˘m názorom a jeho zamietnutím<br />
na koaliãnej rade uplynuli iba tri dni. TakÏe som<br />
to bral ako môj osobn˘ názor, ão je v poriadku. K<br />
moÏnosti trvalého otvorenia systému ma viedlo to,<br />
Ïe pol roka na správne vyrovnanie a vytriedenie<br />
oboch pilierov nestaãilo. V 2. pilieri zostalo niekoºkonásobne<br />
viac sporiteºov ako vystúpilo, ktorí<br />
si v kapitalizaãnom pilieri nena‰etria na dôchodok.<br />
Sú to hlavne tí, ktorí tam boli zí<strong>sk</strong>aní nekal˘m<br />
spôsobom, star‰í obãania, iba ãiastoãne zamestnaní,<br />
fluktuanti, chronicky chorí, marginalizované<br />
veºké <strong>sk</strong>upiny a e‰te ìal‰ie, ºahko identifikované<br />
<strong>sk</strong>upiny. InformovanosÈ a angaÏovanosÈ<br />
samotn˘ch sporiteºov bola malá. Tento nedostatok<br />
závaÏn˘m spôsobom sa prejaví v koncovke sporenia<br />
a následky bude musieÈ niekto rie‰iÈ, naj<strong>sk</strong>ôr<br />
‰tát.<br />
Predseda vlády rád vyhlasuje, Ïe za ekonomick˘mi<br />
úspechmi Sloven<strong>sk</strong>a nie sú ani reformy,<br />
ani rovná daÀ, ani príchod zahraniãn˘ch investorov,<br />
ale tvrdá a lacná práca sloven<strong>sk</strong>˘ch obãanov.<br />
Ak by sme prijali tento model, moÏno by<br />
staãilo iba pracovaÈ tvrd‰ie a e‰te lacnej‰ie – nie<br />
je to zjednodu‰ené videnie úspechov Sloven<strong>sk</strong>a<br />
Pravdu má jedna i druhá strana, ale sú to polarizované<br />
názory z dvoch konkurenãn˘ch polôh.<br />
DôleÏité sú aj reformy a rovná daÀ, aj pracovitosÈ<br />
a nízke mzdy na‰ich pracovníkov. Ale rovnako dôleÏitá<br />
je aj strategická poloha Sloven<strong>sk</strong>a v strede<br />
Európy, vysok˘ poãet zahraniãn˘ch firiem, ktoré<br />
pri‰li na Sloven<strong>sk</strong>o, pomerne vysoká nezamestnanosÈ,<br />
atraktívna a uznávaná technologická a priemyselná<br />
úroveÀ na‰ej krajiny z minulosti a cel˘<br />
rad ìal‰ích faktorov. UkáÏe sa, ak˘ bude rast, keì<br />
ekonomick˘ zahraniãn˘ boom sa prenesie na juÏné<br />
a v˘chodné krajiny a keì zdraÏie pracovná sila<br />
doma.<br />
rozumejú, vrátane médií a opozície, odborníkov.<br />
Lebo ãím lep‰ie to budú ºudia chápaÈ<br />
v budúcnosti, t˘m men‰í priestor vznikne pre<br />
populizmus a demagógiu a pre úspe‰nosÈ<br />
chybn˘ch politík a politikov, ão sa krajine<br />
vypomstí. Na ilustráciu, ão je za t˘m ekonomick˘m<br />
rastom – keì sme odovzdávali<br />
vládu v polovici roka 2006, tak tempo ekonomického<br />
rastu bolo 6,5 percenta, ale vo<br />
‰tvrtom ‰tvrÈroku 2007 to bolo 14,4 percenta<br />
a kontinuálne to tempo rástlo. âiÏe za jeden<br />
a pol roka Ficovej vlády narástol ekonomick˘<br />
rast vy‰e dvojnásobne, zároveÀ<br />
v‰ak podºa v‰etk˘ch anal˘z, domácich aj<br />
zahraniãn˘ch, sa dosÈ v˘razne zhor‰ovalo<br />
podnikateº<strong>sk</strong>é prostredie. Veì to je krásna<br />
ukáÏka zotrvaãnosti ekonomick˘ch procesov.<br />
Ak by to tak nebolo, tak by platilo, Ïe<br />
ãím hor‰ie podnikateº<strong>sk</strong>é prostredie, t˘m<br />
vy‰‰í ekonomick˘ rast, ão je samozrejme totálny<br />
nezmysel. Keì sme nastúpili v roku<br />
1998 a zaãali robiÈ stabilizaãné opatrenia a<br />
robili rozumnú politiku, ktorá hasila poÏiare<br />
veºmi zle nastavenej ekonomiky za Meãiara,<br />
tak to spôsobilo, Ïe sme mali minimálne<br />
dva roky záporné ekonomické tempo.<br />
Mali sme mínusov˘ ekonomick˘ rast, pokles<br />
reálnych miezd a pokles Ïivotnej úrovne. V<br />
ekonomike funguje veºká zotrvaãnosÈ. Ak je<br />
ekonomika na‰tartovaná zle, a vy zaãnete robiÈ<br />
dobrú politiku, za dva roky sa dobré fakty<br />
tejto politiky prejavia, a naopak, ak je ekonomika<br />
na‰tartovaná dobre a zaãnete robiÈ<br />
chybnú politiku, trvá roky, k˘m sa jej dôsledky<br />
prejavia v celkovom ekonomickom v˘voji.<br />
Navy‰e, Fico síce robí chybnú politiku,<br />
ale nerobí ju aÏ v takej miere, v akej sme<br />
sa obávali, aj euro ho udrÏalo v ist˘ch limitoch<br />
a prejavuje sa aj neschopnosÈ a nedostatoãná<br />
kapacita nieão zásadné urobiÈ –<br />
veì si v‰imnite, Ïe urobil jedine kroky, ktoré<br />
sa dajú urobiÈ veºmi ºahko a jednoducho:<br />
zru‰enie poplatkov v zdravotníctve je jedna<br />
veta v zákone, zníÏenie DPH na lieky alebo<br />
knihy takisto. Ale ak má vymyslieÈ nieão<br />
zloÏitej‰ie, tak je v úzkych. Jediná zloÏitej‰ia<br />
vec, ktorú bola vymyslená, to mu vymyslel<br />
Sulík – pri zniÏovaní nezdaniteºného<br />
základu vy‰‰ích príjmov˘ch <strong>sk</strong>upín. âiÏe<br />
myslím si, Ïe aj nedostatoãná kapacita, aj<br />
ch˘bajúca predstava, ão s tou ekonomikou<br />
a krajinou chce robiÈ, viedla k tomu, Ïe<br />
chvalabohu, mnohé veci sa nemenia. A pekne<br />
to vidieÈ aj v daniach – keby Fico chcel<br />
budovaÈ siln˘ sociálny ‰tát, tak by musel<br />
zv˘‰iÈ aj dane. Ale Fico nie je socialista, neviem,<br />
ãi chce siln˘ sociálny ‰tát, on je predov‰etk˘m<br />
populista, nechce robiÈ Ïiadne<br />
nepopulárne kroky, lebo mu ide predov‰etk˘m<br />
o moc a o popularitu. Sú dve <strong>sk</strong>upiny<br />
daní, ktoré môÏete zv˘‰iÈ – jedna, kde to nie<br />
je nebezpeãné z hºadi<strong>sk</strong>a popularity, je daÀ<br />
zo zi<strong>sk</strong>u a z dividend. Tu sú dve príãiny, preão<br />
to neurobil – prvá je tá, Ïe sponzori a podnikateº<strong>sk</strong>é<br />
<strong>sk</strong>upiny, ktoré sú za ním, boli<br />
proti. Druhou príãinou je, Ïe táto daÀ by mu<br />
nepriniesla vy‰‰í v˘nos. Ak by sa zaviedla<br />
daÀ z dividend a zv˘‰ila daÀ zo zi<strong>sk</strong>u, právnické<br />
osoby to jednoducho vedia optimalizovaÈ<br />
a vy‰‰ie v˘nosy by sa nezí<strong>sk</strong>ali. Medzi<br />
podnikateºmi by populárny nebol a efekt<br />
by to neprinieslo. Zv˘‰enie daní, ktoré by<br />
Rovnak˘ sociálny balíãek. Napríklad.<br />
Áno. A to hovoríme len o jednom tendre,<br />
nehovoríme o koºko peÀazí sme pri‰li zru-<br />
‰ením privatizácie bratislav<strong>sk</strong>ého leti<strong>sk</strong>a.<br />
Podobne aj príprava mnoh˘ch PPP projektov<br />
bude znamenaÈ obrov<strong>sk</strong>ú záÈaÏ pre ‰tátny<br />
rozpoãet. Neviem, ãi je Fico sociálne cítiaci<br />
politik, ale ak je, potom je absolútne neslobodn˘<br />
a neschopn˘. ëal‰í príklad – ministerstvo<br />
navrhne zv˘‰iÈ det<strong>sk</strong>é prídavky o<br />
30 korún a premiér povie, Ïe nie, pouÏijeme<br />
to inak. A chce tie financie pouÏiÈ marketingovo<br />
inak. To bolo aj pre mÀa veºmi<br />
prekvapujúce, ak˘ úspech mali tie príspevky<br />
na prvé dieÈa. My máme 15-tisíc prvoroden˘ch<br />
detí, potom nejak˘ch 50-tisíc, ktoré<br />
sa narodia ako ìal‰ie v poradí a potom milión<br />
detí, na ktoré sa dávajú det<strong>sk</strong>é prídavky.<br />
A Fico dá ãere‰niãku 15-tisíc prvoroden˘m<br />
deÈom, nepridá ani korunu t˘m 50-tisícom<br />
a miliónu detí, priãom prvorodené<br />
deti nie sú väã‰inou v sociálne slab˘ch rodinách,<br />
ale sociálne odkázané sú mnohopoãetné<br />
rodiny s mal˘mi deÈmi, ktor˘m by<br />
<strong>sk</strong>utoãne pomohlo zv˘‰enie rodinn˘ch prídavkov.<br />
Teraz ide urobiÈ to isté. Ja si myslím,<br />
Ïe by sa mali oveºa viac valorizovaÈ det<strong>sk</strong>é<br />
prídavky, ale Fico to zru‰í a povie, Ïe taká<br />
suma je nedôstojná a dá ju na podobn˘ marketingov˘<br />
Èah, ktor˘ vôbec nepomôÏe tomu<br />
miliónu detí. PomôÏe pár deÈom a túto marketingovú<br />
bublinu dobre predá. A tu sa prejavuje<br />
na‰a neschopnosÈ, na‰a spoloãná neschopnosÈ,<br />
tieto marketingové bubliny odhaºovaÈ.<br />
Bol som sám prekvapen˘, ako pod-<br />
ºa prie<strong>sk</strong>umov verejnej mienky ºudia ocenili<br />
tento príspevok pri narodení prvého die-<br />
ÈaÈa ako veºmi sociálny krok.<br />
Je to ºahko pochopiteºné. To je asi jeden<br />
zo zásadn˘ch rozdielov medzi Ficom a<br />
vami, Ïe svoje zámery predkladá spôsobom,<br />
ktor˘ jeho voliãi veºmi dobre a ºahko<br />
chápu.<br />
Ja sa s t˘m nesporím, Ïe Fico je siln˘<br />
premiér v tom, ako si zí<strong>sk</strong>aÈ a udrÏiavaÈ<br />
moc, ale v tom, v ãom by mal byÈ premiér<br />
siln˘, je slab˘.<br />
69
P A R L A M E N T N É K O N F R O N T Á C I E<br />
ÎitÀan<strong>sk</strong>á verzus Tóthová<br />
VyvlastÀovanie sa stalo v poslednom ãase obºúben˘m rie‰ením, prípadne hrozbou rie‰enia problémov, ktoré má<br />
súãasná vláda s vlastníkmi pozemkov na plánovan˘ch trasách diaºnic a r˘chlostn˘ch ciest, alebo s energetick˘mi<br />
monopolmi. Tento proces má svoje mantinely, zákonné predpoklady, aj históriu. O tom, ão by mal alebo mohol<br />
robiÈ ústavn˘ súd v prípadoch zákonov spät˘ch s in‰titútom vyvlastÀovania, hovoríme s poslankyÀami<br />
Ústavnoprávneho v˘boru NR SR Luciou ÎIT≈ANSKOU a Katarínou TÓTHOVOU.<br />
Lucia ÎitÀan<strong>sk</strong>á: Vláde vyhovuje,<br />
ak ústavn˘ súd nekoná<br />
Priveºmi frekventovan˘m slovom v poslednom<br />
ãase je vyvlastÀovanie – ão znie v krajine,<br />
kde sa pred niekoºk˘mi desaÈroãiami znárodÀovalo,<br />
dosÈ podivne, ºudia majú z toho<br />
obavy a preto k t˘mto zámerom pristupujú<br />
aj dosÈ konfrontaãne. Aké sú teda aj podºa<br />
ústavy podmienky, aby bolo moÏné nejak˘<br />
majetok vyvlastniÈ<br />
Musia byÈ kumulatívne splnené viaceré podmienky,<br />
musí ísÈ o verejn˘ záujem, moÏno vyvlastniÈ<br />
iba na základe zákona, a v nevyhnutnom<br />
rozsahu a za primeranú náhradu.<br />
Nie sú to tro‰ka univerzálne formulácie, najmä<br />
ak ide o nevyhnutnú mieru a primeranú<br />
náhradu<br />
To je ústava, a ústava môÏe maÈ len univerzálne<br />
formulácie. Je na zákonnej právnej norme,<br />
aby podmienky konkretizovala a aby kaÏd˘ konkrétny<br />
prípad posúdil súd. PosúdiÈ, ão je primeraná<br />
náhrada a ão nie, ão je nevyhnutn˘ rozsah<br />
sa dá len vo vzÈahu ku konkrétnemu prípadu vyvlastÀovania.<br />
Musia byÈ splnené naraz v‰etky<br />
‰tyri podmienky a ich splnenie musí byÈ súdom<br />
pre<strong>sk</strong>úmateºné.<br />
Ako z tohto hºadi<strong>sk</strong>a vnímate návrh zákona<br />
o ur˘chlenej v˘stavbe diaºnic<br />
Podºa môjho názoru nie sú splnené podmienky.<br />
Tvárime sa, Ïe nejde o vyvlastnenie, ale o obmedzenie<br />
vlastníckeho práva. Zákon umoÏÀuje<br />
stavaÈ na pozemkoch, ku ktor˘m nemá investor<br />
alebo ‰tát vlastnícke alebo iné právo. UmoÏ-<br />
Àuje sa stavaÈ na súkromnom pozemku, ão je zásah<br />
do práva súkromného vlastníka bez toho, aby<br />
boli splnené ‰tyri podmienky vyvlastnenia. Podmienky<br />
platia v rovnakom rozsahu pre vyvlastnenie<br />
aj pre nútené obmedzenie vlastníckeho<br />
práva. Zákon neuvaÏuje o náhrade vôbec a primeranosÈ<br />
a nevyhnutnosÈ zásahu je otázna.<br />
Minister VáÏny pri navrhovaní zákona o ur˘chlenej<br />
v˘stavbe diaºnic a novele zákona o<br />
cestnej premávke hovorí o tom, Ïe inak nie je<br />
moÏné stihnúÈ termíny v˘stavby diaºnic a<br />
spojenia Bratislavy s Ko‰icami do konca roka<br />
2010. Je táto argumentácia z právneho hºadi<strong>sk</strong>a<br />
korektná<br />
Z hºadi<strong>sk</strong>a ústavnosti zákona je to pre mÀa<br />
úplne nepodstatná argumentácia, z hºadi<strong>sk</strong>a<br />
toho, ãi je tá argumentácia pravdivá, mám pochybnosti.<br />
Myslím si, Ïe treba nájsÈ také rie‰enie,<br />
aby procesy na úradoch prebiehali r˘chlej-<br />
‰ie. Rovnako by r˘chlej‰ie mali konaÈ súdy pri<br />
pre<strong>sk</strong>úmaní rozhodnutí. Urãite si nemyslím, Ïe<br />
rie‰ením je zákon, ktor˘ je kontroverzn˘ a pravdepodobne<br />
protiústavn˘. Vláda si musí stavaÈ<br />
také ciele, ktoré sú splniteºné ústavn˘m spôsobom.<br />
Nie je príkaz zákona alebo ústavy postaviÈ<br />
diaºnice do roku 2010.<br />
Ako vnímate <strong>sk</strong>utoãnosÈ, Ïe síce bol podan˘<br />
ten zákona na ústavn˘ súd a predkladatelia<br />
navrhovali, aby bola pozastavená jeho úãinnosÈ,<br />
ale ústavn˘ súd sa t˘m vôbec nezaoberal<br />
„Na to, aby mohol Ústavn˘ súd uplatniÈ<br />
túto svoju právomoc, musí byÈ splnená aspoÀ<br />
jedna z t˘chto podmienok pri ìal‰om uplat-<br />
Àovaní napadnutej právnej úpravy: môÏe<br />
ohroziÈ základné práva a slobody, hrozí znaãná<br />
hospodár<strong>sk</strong>a ‰koda, hrozí in˘ váÏny nenapraviteºn˘<br />
následok.“ Nemáte pocit, Ïe prinajmenej<br />
jednu z t˘chto podmienok by mal<br />
ústavn˘ súd zvaÏovaÈ<br />
Myslím si, Ïe prinajmenej dve tieto podmienky<br />
sú splnené a aj preto sme v podnete navrhovali,<br />
aby zákonu pozastavili úãinnosÈ.<br />
âím si vysvetºujete toto mlãanie ústavného<br />
súdu<br />
Ústavn˘ súd dokázal byÈ pri tak˘chto prípadoch<br />
akãnej‰í. Ak si spomínate, bol napríklad<br />
pruÏnej‰í, pokiaº i‰lo o exekúcie zdravotníckych<br />
zariadení. Vtedy pozastavil úãinnosÈ promptne<br />
a potom aj vzniká priestor na rozhodovanie.<br />
V prípade v˘stavby diaºnic je situácia podobná,<br />
môÏu byÈ ohrozené základné práva a<br />
slobody obãanov, ale ústavn˘ súd je naraz veº-<br />
mi pomal˘. Nechcem ‰pekulovaÈ, lebo to robím<br />
nerada, ale viem si predstaviÈ, Ïe tento postoj<br />
ústavného súdu vláde urãite veºmi vyhovuje,<br />
lebo moÏno stihne, ão potrebuje.<br />
Viacerí ústavní právnici hovoria o kontroverznosti<br />
tohto zákona a preto by bolo veºmi<br />
vhodné, aby ústavn˘ súd, k˘m nebude vyrie-<br />
‰ená protiústavnosÈ tohto zákona, alebo niektor˘ch<br />
paragrafov, pozastavil jeho úãinnosÈ.<br />
Iste, som o tom presvedãená.<br />
„Zákonná úprava, ktorá by umoÏnila vyvlastniÈ<br />
niekoho bez toho, aby bolo predt˘m<br />
rozhodnuté o primeranej náhrade, by bola v<br />
zjavnom rozpore s Ústavou SR,“ povedal advokát<br />
Rado Procházka. Pri tomto zákone odznelo<br />
toºko relevantn˘ch v˘hrad, Ïe je nepochopiteºné,<br />
Ïe ústavn˘ súd nekoná.<br />
Súhlasím, ale nemám ão dodaÈ. Ústavn˘ súd<br />
nekoná a vláde to vyhovuje.<br />
Dá sa povedaÈ, Ïe ústavn˘ súd zvaÏuje iné kritériá<br />
ako je ústava<br />
Do ‰pekulácií sa nebudem pú‰ÈaÈ.<br />
Pri rokovaní o zákone o cestnej premávke<br />
bola do tohto zákona vsunutá novela spomínaného<br />
zákona, ktorá roz‰irovala úseky diaºnic,<br />
kde bolo moÏné tento zákon pouÏiÈ. Zákon<br />
vrátil prezident Ga‰paroviã s odôvodnením,<br />
Ïe „Ústavn˘ súd SR... povaÏuje za jeden<br />
zo základn˘ch princípov právneho ‰tátu, za<br />
neoddeliteºnú súãasÈ právneho ‰tátu a imanentn˘<br />
znak právneho ‰tátu princíp právnej<br />
istoty a ochrany dôvery obãanov v právny poriadok.<br />
Spôsob novelizácie, keì sa jedn˘m zákonom<br />
súãasne novelizuje viacero zákonov,<br />
ktoré navzájom bezprostredne obsahovo nesúvisia,<br />
nie je medzi nimi obsahová a systematická<br />
väzba, nie je, podºa môjho názoru,<br />
v súlade s princípom právnej istoty, ani s princípom<br />
predvídateºnosti zákona a jeho zrozumiteºnosti.“<br />
je táto argumentácia hlavy<br />
‰tátu pre vás akceptovateºná<br />
S pripomienkou prezidenta republiky sa stotoÏÀujem.<br />
Oãakávate, Ïe tieto pripomienky bude akceptovaÈ<br />
aj koaliãná väã‰ina<br />
Od koaliãnej väã‰iny neoãakávam niã, my za<br />
pripomienky prezidenta budeme hlasovaÈ.<br />
Pokraãovanie na strane 72<br />
70
P A R L A M E N T N É K O N F R O N T Á C I E<br />
Priveºmi frekventovan˘m slovom a legislatívnym<br />
aktom je vyvlastÀovanie – ão znie v krajine,<br />
kde sa pred niekoºk˘mi desaÈroãiami<br />
znárodÀovalo, dosÈ ãudne, ºudia majú z toho<br />
obavy a preto k t˘mto zámerom pristupujú aj<br />
dosÈ konfrontaãne. Aké sú teda aj podºa ústavy<br />
podmienky, aby bolo moÏné nejak˘ majetok<br />
vyvlastniÈ<br />
Ako prvé chcem povedaÈ, Ïe u nás sa vyvlast-<br />
Àovanie chápe ako rezíduum b˘valého spoloãen<strong>sk</strong>ého<br />
zriadenia, teda obdobia socializmu, ale<br />
toto je úplne deformované chápanie, pretoÏe v‰etky<br />
‰táty, ktoré ani nemali etapu v˘voja socializmu<br />
a i‰li v˘vojom ãisto kapitalistického spoloãen<strong>sk</strong>ého<br />
poriadku, poznali a poznajú in‰titút vyvlast-<br />
Àovania. Je to úplne samozrejm˘ in‰titút nielen<br />
európ<strong>sk</strong>eho kontinentálneho práva, ale právnej<br />
kultúry ako takej. Preto aj na‰a ústava zakotvuje<br />
tento in‰titút v ãlánku 20, ale vzhºadom na to, Ïe<br />
zároveÀ zakotvuje ochranu vlastníctva, sú v ústave<br />
presne stanovené podmienky, kedy moÏno<br />
majetok vyvlastniÈ. Treba povedaÈ, Ïe vyvlastniÈ<br />
moÏno len nehnuteºn˘ majetok alebo práva k takémuto<br />
majetku. Okrem vyvlastnenia, ktor˘ je<br />
najsilnej‰í zásah do vlastníctva, ústava pozná aj<br />
obmedzenie vlastníckeho práva. Vyvlastnenie je<br />
pozbavenie práva, iná kategória je obmedzenie<br />
vlastníckeho práva. Pre oba tieto zásahy do vlastníctva<br />
sú stanovené rovnaké podmienky – Ïe<br />
musí ísÈ o prípady, keì sa dá primeraná náhrada,<br />
vyvlastniÈ moÏno iba v nevyhnutnej miere a musí<br />
byÈ na tom celospoloãen<strong>sk</strong>˘ záujem.<br />
Podmienky vyvlastÀovania sú teda presne spomenuté,<br />
ale neumoÏÀujú priveºmi ‰irok˘ v˘klad<br />
– pojmy ako primeraná náhrada, verejn˘<br />
záujem znejú veºmi v‰eobecne.<br />
Bliωia konkretizácia je v zákone ã. 50/1976 Zb.,<br />
ktor˘ upravuje vyvlastÀovanie a ktor˘ vykonáva<br />
ãlánok 20 ústavy, napr. treba preukázaÈ, Ïe cieº, pre<br />
ktor˘ sa vyvlastÀuje nemoÏno dosiahnuÈ inak.<br />
Aká je primeraná náhrada napríklad za vyvlastnenie<br />
pozemku ãi za zbúran˘ rodinn˘<br />
dom – to asi nie je jednoduché urãiÈ.<br />
Ak by toto v‰etko mohlo byÈ v zákonoch, potom<br />
by sme nepotrebovali rozhodovaciu aktivitu<br />
‰tátnych orgánov, ktoré vlastne tie v‰eobecné, v zákonoch<br />
stanovené pravidlá správania sa konkretizujú<br />
na individuálne prípady. To je práve zdatnosÈ<br />
právnikov, ktorí musia zo systémovej súvislosti<br />
práva naplniÈ tieto, niekedy v‰eobecné pojmy.<br />
Katarína Tóthová: Rie‰enia<br />
na hrane ústavy nemám rada<br />
Ako potom vnímate situáciu, Ïe je moÏné pod-<br />
ºa zákona o ur˘chlenej v˘stavbe diaºnic zaãaÈ<br />
stavaÈ napríklad diaºnicu na pozemku e‰te<br />
predt˘m, ako by do‰lo k náhrade a dohode s<br />
vlastníkom<br />
Pokiaº ste sledovali prerokúvanie v parlamente,<br />
patrila som medzi t˘ch poslancov, ktorí vyjadrili<br />
názor, Ïe takáto úprava je na hrane ústavy.<br />
âi tomu tak je, o tom rozhodne ústavn˘ súd.<br />
Osobne vÏdy zastávam názor, Ïe vo veciach, kde<br />
sa rozhoduje individuálnym rozhodnutím, má sa<br />
realizovaÈ individuálne rozhodnutie aÏ po právoplatnosti<br />
a vykonateºnosti, pokiaº priamo v tom<br />
individuálnom rozhodnutí nie je odÀat˘ odkladn˘<br />
úãinok odvolania, tzn. Ïe sa u<strong>sk</strong>utoãní v˘kon<br />
bez nadobudnutia právoplatnosti. Tak˘to model<br />
je dan˘ pre celú verejnú správu, je to zákon ã.<br />
71/1967 Zb., ktor˘ v paragrafe 55 umoÏÀuje vykonaÈ<br />
platné, e‰te nie právoplatné a vykonateºné<br />
rozhodnutie. Ale musí tu byÈ to rozhodnutie. A<br />
mne práve prekáÏalo, a to som navrhovala v parlamente,<br />
Ïe tento model, ktor˘ sa uplatÀuje v celej<br />
‰tátnej správe sa mal uplatniÈ aj tu a <strong>sk</strong>ráten˘mi<br />
lehotami na vydanie rozhodnutia. Ur˘chliÈ<br />
v˘stavbu bolo moÏné s vyuÏitím uÏ dlhé roky platného<br />
zákona. Ten umoÏÀuje vykonaÈ – s odôvodnením<br />
verejného záujmu a naliehavosti v˘konu<br />
– aj neprávoplatné individuálne rozhodnutie. Toto<br />
by nemohlo byÈ zru‰ené ústavn˘m súdom, lebo<br />
od roku 1967 nielen na na‰om území, ale aj v ‰tátoch,<br />
ktoré majú úpravu správneho konania, je takáto<br />
zásada prijatá a uplatÀovaná.<br />
Tento vበnávrh v‰ak nepre‰iel.<br />
Z mnoÏstva návrhov prejde len ten, ktor˘ zí<strong>sk</strong>a<br />
nadpoloviãnú väã‰inu.<br />
Vበnávrh zdanlivo spomaºoval vyvlastÀovanie,<br />
ale v koneãnom dôsledku – lebo nevedno, ako<br />
rozhodne ústavn˘ súd – to vyvlastÀovanie fakticky<br />
ur˘chºoval.<br />
Ja som mala v parlamente uÏ viacero návrhov,<br />
ktoré som povaÏovala za dobré, a ukázal to aj v˘voj<br />
– napríklad hovorila som, Ïe vyvlastÀovacie<br />
konanie aj cel˘ rozsah stavebného konania daÈ absolútne<br />
do pôsobnosti obcí je nezmysel, ão sa stalo<br />
e‰te za Dzurindovej vlády, ale to bolo ako<br />
hrach na stenu. V˘voj poukázal, Ïe v praxi to bolo<br />
neudrÏateºné, a museli sa prijaÈ<br />
legislatívne zmeny a ãasÈ vyvlastÀovacieho<br />
konania aj stavebného konania pre‰la opäÈ na<br />
‰tátnu správu. Ja si myslím, Ïe by malo prejsÈ e‰te<br />
viac právomocí, lebo je to tak ‰pecifická ãinnosÈ,<br />
ktorú samosprávam dnes, keì nemáme veºa odborníkov,<br />
nemôÏeme daÈ v celom rozsahu do<br />
kompetencií.<br />
Voãi zákonu o ur˘chlenej v˘stavbe diaºnic zaznelo<br />
viacero v˘hrad, aj od ústavn˘ch právnikov<br />
– podºa Jána Vozára „<strong>sk</strong>ôr, neÏ Ústavn˘<br />
súd vyhlásil zákon alebo jeho ãasÈ za protiústavn˘,<br />
mohlo uplynúÈ urãité obdobie, keì<br />
protiústavn˘ zákon mohol napáchaÈ pri svojej<br />
aplikácii inverzibilné ‰kody. Ústavn˘ súd<br />
preto zí<strong>sk</strong>al právomoc v konaní o súlade v‰eobecne<br />
záväzn˘ch právnych predpisov pozastaviÈ<br />
úãinnosÈ niektorého ustanovenia, ãasti<br />
právneho predpisu, ãi dokonca celého napadnutého<br />
právneho predpisu. Toto môÏe u<strong>sk</strong>utoãniÈ<br />
hneì na zaãiatku konania, keì prijíma<br />
uznesením návrh na ìal‰ie konanie. Na to,<br />
aby mohol Ústavn˘ súd uplatniÈ túto svoju<br />
právomoc, musí byÈ splnená aspoÀ jedna z t˘chto<br />
podmienok pri ìal‰om uplatÀovaní napadnutej<br />
právnej úpravy: môÏe ohroziÈ základné<br />
práva a slobody, hrozí znaãná hospodár<strong>sk</strong>a<br />
‰koda, hrozí in˘ váÏny nenapraviteºn˘<br />
následok“. Nemyslíte si, Ïe napríklad pri rozhodovaní<br />
o zákone o mimoriadnych opatreniach<br />
pri v˘stavbe diaºnic bola splnená aspoÀ<br />
jedna podmienka na to, aby ÚS pozastavil<br />
úãinnosÈ tohto zákona Ako napokon urobil<br />
pri zákona o pôvode majetku...<br />
Keby bolo v zákone taxatívne uvedené, Ïe v t˘chto<br />
prípadoch, ak sú naplnené, musí pozastaviÈ<br />
úãinnosÈ, tak by to bola iná situácia. KeìÏe je to<br />
ustanovenie pripú‰Èajúce úvahu ústavného súdu,<br />
je v˘luãne v jeho kompetencii, ako rozhodne.<br />
Predpokladala som, Ïe sa pozastaví úãinnosÈ zákona,<br />
ale zrejme sudcovia ÚS dospeli pri hlasovaní<br />
alebo predi<strong>sk</strong>utovaní k inému názoru. Aj to<br />
je v súlade s platn˘m právom.<br />
Ale nevyluãujete, Ïe niektoré z t˘ch podmienok<br />
platia na tento zákon.<br />
V prípade, Ïe by bolo rozhodnuté, Ïe zákon je<br />
protiústavn˘, právo poãíta aj s t˘mto prípadom a<br />
príslu‰né dotknuté subjekty majú právo na náhradu<br />
‰kody.<br />
Ale viete, ako sa dá urãiÈ ‰koda za dom, kde<br />
jeho obyvatelia b˘vajú niekoºko desaÈroãí.<br />
To sú veºmi váÏne zásahy do právneho postavenia<br />
ºudí. Jediné, ão je moÏné v praxi, je finanãné<br />
alebo materiálne od‰kodnenie.<br />
Minister VáÏny pri navrhovaní spomínaného<br />
zákona hovoril o tom, Ïe inak nie je moÏné stihnúÈ<br />
termíny v˘stavby diaºnic a spojenia Bratislavy<br />
s Ko‰icami do konca roka 2010. Je táto<br />
argumentácia z právneho hºadi<strong>sk</strong>a korektná<br />
Akoby ekonomick˘ záujem sa mal staÈ právnym<br />
argumentom.<br />
Vyhlásenia ministra dopravy, pô‰t a telekomunikácií<br />
osobne vidím v historick˘ch súvislostiach.<br />
Ak ideme posudzovaÈ takéto rozhodnutia<br />
o v˘stavbe diaºnic z hºadi<strong>sk</strong>a korektnosti, tak to<br />
najnekorektnej‰ie, ão sa u nás stalo, bolo zastavenie<br />
v˘stavby diaºnic Dzurindovou vládou. Toto<br />
bolo najnekorektnej‰ie, lebo nemusí byÈ vláda veºmi<br />
hlboko ekonomicky a strategicky erudovaná,<br />
aby posúdila, Ïe stavba diaºnic a ciest má nesmierny<br />
ekonomick˘ dopad a zaostalosÈ v˘chodného<br />
Sloven<strong>sk</strong>a je dôsledkom toho nedomysleného, nesprávneho,<br />
len politicky motivovaného rozhodnutia<br />
zastaviÈ v˘stavbu diaºnic. Musí kaÏd˘ vedieÈ,<br />
Ïe investície nedostaneme tam, kde nie sú<br />
dostupné cesty a spoje.<br />
Pokraãovanie na strane 72<br />
71
P A R L A M E N T N É K O N F R O N T Á C I E<br />
Pokraãovanie zo strany 70<br />
Preão vám ten Pelegriniho pozmeÀujúci<br />
návrh unikol<br />
Je to zjavn˘ omyl z na‰ej strany. Je to<br />
úplne evidentné, lebo na‰e postoje k zákonu<br />
o ur˘chlenej v˘stavbe diaºnic sú jednoznaãné<br />
a nemenia sa. Budeme to prezentovaÈ aj<br />
pri hlasovaní o pripomienke prezidenta republiky.<br />
Nemám sa ako ospravedlÀovaÈ. Je to zjavn˘<br />
omyl, ktor˘ sa obãas stane, najmä ak je<br />
na rokovaní veºa pozmeÀujúcich návrhov.<br />
Hlasovali sme veºmi r˘chlo o veºkom mnoÏstve<br />
pozmeÀujúcich návrhov a hneì aj o zákone<br />
ako o celku. Za zákon ako celok sme<br />
nehlasovali. Omyl si vysvetºujem t˘m, Ïe<br />
sme pozornosÈ orientovali na úplne iné pozmeÀujúce<br />
návrhy, ktoré sa t˘kali in˘ch vecí<br />
v zákone o cestnej premávke. V tom je práve<br />
nebezpeãenstvo „novielok“, ktoré menia<br />
úplne iné právne predpisy.<br />
Hovoril som s poslankyÀou Tóthovou, ktorá<br />
argumentovala aj t˘m, Ïe vidí pozitívum<br />
prijatia tohto návrhu poslanca Pelegriniho<br />
aj v tom, Ïe to zrejme potlaãí<br />
ústavn˘ súd k tomu, aby ur˘chlene rozhodol<br />
o podnete na zákon o ur˘chlenej v˘stavbe<br />
diaºnic. âo vy na to<br />
Meritum problému je na ústavnom súde<br />
podané, leÏí tam uÏ veºmi dlho. Je to ‰pekulácia.<br />
Ako vnímate zámery predsedu vlády, ktor˘<br />
uvaÏuje o tom, Ïe by boli vyvlastnené<br />
energetické monopoly, ak nebudú pri urãovaní<br />
cien energií zvaÏovaÈ kúpyschopnosÈ<br />
obyvateºstva alebo sa vyh˘baÈ dostavbe<br />
3. a 4. bloku Mochoviec<br />
Predov‰etk˘m ako politické vyjadrenia. A<br />
nepáãia sa mi, pretoÏe premiér musí vedieÈ,<br />
Ïe k tomuto kroku nemôÏe pristúpiÈ. Keby to<br />
urobil, tak zmení charakter ‰tátu. Ak sa chceme<br />
baviÈ o právnej rovine, tak v súãasnom<br />
právnom stave je také vyvlastnenie neu<strong>sk</strong>utoãniteºné.<br />
V systéme nemáme zákon, ktor˘<br />
by to umoÏÀoval.<br />
Aj politické vyjadrenia priná‰ajú ‰kody republike,<br />
pretoÏe spochybÀujú právnu istotu.<br />
Najvy‰‰ie autority ‰tátu spochybÀujú ochranu<br />
vlastníctva.<br />
Len detail – profesorka Tóthová hovorí, Ïe<br />
vyvlastÀovaÈ moÏno len nehnuteºnosti a<br />
práva k nim. Dá sa toto natiahnuÈ na akcie<br />
tak˘chto firiem<br />
V súãasnom právnom stave sa akcie zahraniãn˘ch<br />
investorov nedajú vyvlastniÈ. Azda<br />
predseda vlády nehovoril o tom, Ïe napríklad<br />
vyvlastní Sloven<strong>sk</strong>˘m elektrárÀam aj nehnuteºnosti,<br />
budovy.. Ústava umoÏÀuje vyvlast-<br />
ÀovaÈ iba podºa zákona. Zákon, ktor˘ vo<br />
v‰eobecnosti upravuje vyvlastÀovanie, rie‰i<br />
iba vyvlastÀovanie nehnuteºností. Máme nález<br />
ústavného súdu, ktor˘ v˘slovne povedal,<br />
Ïe odÀatie akcií priamo právnym predpisom<br />
bolo v rozpore s ústavou. Ústava umoÏÀuje<br />
vyvlastnenie podºa zákona, ale nie zákonom.<br />
NemoÏno prijaÈ zákon, Ïe vyvlastÀujete nejakú<br />
vec. MoÏno iba prijaÈ zákon, podºa ktorého<br />
moÏno urãité veci vyvlastÀovaÈ individuálnym<br />
rozhodnutím. To je logické, lebo v<br />
kaÏdom individuálnom prípade treba posúdiÈ,<br />
ãi sú splnené podmienky verejného záujmu,<br />
primeranosti náhrady a nevyhnutnej miery.<br />
Pokraãovanie zo strany 71<br />
Ako sa ako právniãka dívate na tento konflikt<br />
ekonomického záujmu a právnej ãistoty ochrany<br />
vlastníctva Necítite tam rozpor<br />
Znovu opakujem, ústava vyvlastÀovanie pova-<br />
Ïuje za samozrejmú súãasÈ práva demokratického<br />
právneho ‰tátu. Ak sa uplatÀuje podºa ústavn˘ch<br />
podmienok nie je v rozpore sústavnou ochranou<br />
vlastníctva.<br />
Ústavn˘ právnik Rado Procházka tvrdí, Ïe<br />
„zákonná úprava, ktorá by umoÏnila vyvlastniÈ<br />
niekoho bez toho, aby bolo predt˘m rozhodnuté<br />
o primeranej náhrade, by bola v zjavnom<br />
rozpore s Ústavou SR“. âo vy na to<br />
Jasne som hovorila, Ïe ústava hovorí o vyvlastnení<br />
za primeranú náhradu. Ústava nikde nehovorí,<br />
Ïe primeraná náhrada musí byÈ vyplatená<br />
pred vyvlastnením.<br />
Ale ako vnímate fakt, Ïe môÏe sa zaãaÈ stavaÈ<br />
na súkromnom pozemku e‰te predt˘m, bez<br />
toho, aby bola dohodnutá náhrada<br />
Primeraná náhrada je podmienkou vyvlastnenia.<br />
Îiaº, predloÏen˘ návrh zákona zmenil ãasovú<br />
postupnosÈ. O vyvlastnení musí byÈ rozhodnuté<br />
a primeraná náhrada musí byÈ po<strong>sk</strong>ytnutá.<br />
Ale necítite problém, Ïe sa zaãne stavaÈ <strong>sk</strong>ôr,<br />
ako budú vyrie‰ené vlastnícke práva<br />
Aj v parlamente som povedala, Ïe tento zákon<br />
pociÈujem na hrane s ústavou a kaÏdá takáto hrana<br />
je urãit˘ otáznik, na ktor˘ má daÈ odpoveì<br />
ústavn˘ súd. âi to je problém Ja pociÈujem, Ïe<br />
je na hrane a je tam otáznik. AÏ po v˘roku ústavného<br />
súdu môÏeme povedaÈ, ãi je to problém<br />
alebo nie. Doslova som povedala, Ïe rie‰enia na<br />
hrane ústavy nemám rada.<br />
Pri rokovaní o zákone o cestnej premávke<br />
bola do tohto zákona vsunutá novela spomínaného<br />
zákona, ktorá roz‰irovala úseky diaºnic,<br />
kde bolo moÏné tento zákon o ur˘chlenej<br />
v˘stavbe diaºnic pouÏiÈ. Zákon vrátil do parlamentu<br />
na opätovné prerokovanie prezident<br />
Ivan Ga‰paroviã s odôvodnením, Ïe „Ústavn˘<br />
súd SR... povaÏuje za jeden zo základn˘ch<br />
princípov právneho ‰tátu, za neoddeliteºnú súãasÈ<br />
právneho ‰tátu a imanentn˘ znak právneho<br />
‰tátu princíp právnej istoty a ochrany<br />
dôvery obãanov v právny poriadok. Spôsob<br />
novelizácie, keì sa jedn˘m zákonom súãasne<br />
novelizuje viacero zákonov, ktoré navzájom<br />
bezprostredne obsahovo nesúvisia, nie je medzi<br />
nimi obsahová a systematická väzba, nie<br />
je, podºa môjho názoru, v súlade s princípom<br />
právnej istoty, ani s princípom predvídateºnosti<br />
zákona a jeho zrozumiteºnosti“. Je táto<br />
argumentácia hlavy ‰tátu pre vás akceptovateºná<br />
Ako bude pri tomto zákone hlasovaÈ<br />
klub ªS-HZDS a ako vy osobne<br />
Pán prezident zo svojho hºadi<strong>sk</strong>a dal pripomienky,<br />
ktoré budeme v klube rozdi<strong>sk</strong>utovávaÈ,<br />
a uvidíme, aké stanovi<strong>sk</strong>o k tomu zaujmeme. V<br />
kaÏdom prípade návrh poslanca Pelegriniho je<br />
svojím systémov˘m rie‰ením obdobná právna<br />
reglementácia ako spomínan˘ zákon predloÏen˘<br />
na ústavn˘ súd. Ja vidím urãité pozitívum v tom,<br />
Ïe to zrejme potlaãí ústavn˘ súd k tomu, aby<br />
ur˘chlene o uÏ podanom návrhu rozhodol.<br />
Takto to vidíte Lebo v ãase, k˘m ústavn˘ súd<br />
e‰te nerozhodne, a ani nepozastaví úãinnosÈ zákona,<br />
vznikla ìal‰ia právna norma, ktorá ten-<br />
to problém akoby roz‰irovala... PovaÏujete to<br />
za rozumné<br />
Opakujem, ak je tu ìal‰í obdobn˘ návrh zákona,<br />
nepriamo to bude nútiÈ ústavn˘ súd ur˘chlene<br />
rozhodnúÈ.<br />
Ak sa v‰ak vrátime k tomu zákonu o cestnej<br />
premávke, ak˘ je vበnázor na zakomponovanie<br />
novely zákona o ur˘chlenej v˘stavbe diaºnic<br />
do zákona o cestnej premávke, keì nejde<br />
o zákony, ktoré by bezprostredne navzájom súviseli<br />
PovaÏujete to za dôvod na to, aby ste tú<br />
ãiastkovú novelu odstránili zo zákona, alebo ju<br />
tam chcete ponechaÈ<br />
Ja som veºmi ostro vystúpila, keì v predchádzajúcom<br />
volebnom období do zákona o hor<strong>sk</strong>ej<br />
sluÏbe dali novelu zákona o cestnej premávke,<br />
ão nemá vôbec Ïiadnu logiku...<br />
Proti tomu vystupovali aj médiá, to si dobre<br />
pamätám...<br />
... pretoÏe hor<strong>sk</strong>á sluÏba v hor<strong>sk</strong>˘ch terénoch<br />
nemá niã spoloãné s komunikáciami na diaºnici.<br />
Toto nie je aÏ tak˘ totoÏn˘ prípad, lebo cestn˘ zákon,<br />
ktor˘ upravuje aj postup polície na diaºniciach,<br />
má urãitú súvislosÈ aj s diaºnicami. Je otázne,<br />
kde je hranica súvislostí e‰te prijateºná a kde<br />
uÏ nie. V mnoh˘ch prípadoch, keì sa prijíma<br />
nov˘ zákon, musíte vstúpiÈ do in˘ch zákonov.<br />
Nedá sa tomu vyhnúÈ. Je otázne, kde je tá hranica.<br />
A pre vás je tento prípad prijateºn˘<br />
Pre mÀa, opakujem, to má urãité pozitívum, Ïe<br />
ústavn˘ súd, ak prejde tento zákon, uÏ nemôÏe odkladaÈ<br />
svoje rozhodnutie o zákone o ur˘chlenej<br />
v˘stavbe diaºnic. NemôÏe nechaÈ kopiÈ rovnaké<br />
rie‰enia bez ich rozhodnutia. ËaÏko sa totiÏ zmierujem<br />
s t˘m, Ïe ústavn˘ súd, ktor˘ sankcionuje<br />
iné súdy za prieÈahy v konaní, vo svojom vlastnom<br />
konaní sa prieÈahom nevyh˘ba. MoÏno sú<br />
pre to objektívne dôvody, ale na úrovni ústavného<br />
súdu by som oãakávala, aby svoje rozhodnutia<br />
formuloval, ponúkol a pre spoloãnosÈ ponúkol<br />
promptne rie‰enie. Nie je náleÏité, aby ústavn˘<br />
súd, ktor˘ bojuje proti prieÈahom v‰eobecn˘ch<br />
súdov sa sám do takej situácie dostával. Podobnú<br />
v˘hradu mám voãi súdu o ºud<strong>sk</strong>˘ch právach<br />
v ·trasburgu, ktor˘ neraz rozhoduje v lehote 4 –<br />
5 rokov, priãom vyná‰a rozhodnutia o zodpovednosti<br />
republikov˘ch súdov pri e‰te krat‰ích prie-<br />
Èahoch. A o tom treba tieÏ rozprávaÈ.<br />
V úvode ste spomínali, Ïe vyvlastÀovanie by sa<br />
malo t˘kaÈ len nehnuteºností alebo práv k<br />
nim. Ako z tohto hºadi<strong>sk</strong>a vnímate zámer predsedu<br />
vlády vyvlastÀovaÈ energetické monopoly<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u Je to vôbec právne moÏné a<br />
realizovateºné<br />
Ústava svojou formuláciou takúto moÏnosÈ<br />
nevyluãuje. To je rovina teórie. Iná rovina sa<br />
t˘ka praktickej realizácie. Evidujem niektoré<br />
ãlánky z na‰ej tlaãe 19. 2. 2008 o príprave legislatívy,<br />
ktorá umoÏní vláde Veºkej Británie vyvlastniÈ<br />
hypotekárnu banku Northern Rock. Teoreticky<br />
ako právniãka musím povedaÈ, Ïe zo znenia<br />
na‰ej ústavy ani takéto rie‰enie nie je vylúãené.<br />
âi je vhodné v praxi, to je uÏ oveºa ‰ir‰ia<br />
otázka, aby bolo na Àu moÏné odpovedaÈ bez<br />
hlb‰ej di<strong>sk</strong>usie a bez hlb‰ích súvislostí. Zatiaº na<br />
to uplynul veºmi krátky ãas, a táto otázka si Ïiada<br />
di<strong>sk</strong>usiu právnikov, domyslenie dopadov právnych,<br />
politick˘ch, medzinárodn˘ch... Ale znenie<br />
ústavy to nevyluãuje, ão ako právniãka mô-<br />
Ïem povedaÈ hneì teraz.<br />
72
D I A L Ó G Y O A<br />
& E W<br />
O ãom<br />
O dave ºudí na púti v Levoãi a mravnej bezúhonnosti ºudu<br />
O rituálnom vystúpení pápeÏa v Austrálii<br />
O tom, ãi SDKÚ-DS pohltí KDH a o zjednocovaní pravice<br />
O tom, kam patrí a kam bude patriÈ SMK<br />
O rozhodcovi Micheºovi a o tom, ãi neposlúÏi lep‰ie Sloven<strong>sk</strong>u vo futbale neÏ v SDKÚ<br />
O vysväcovaní Ïien v anglikán<strong>sk</strong>ej cirkvi za bi<strong>sk</strong>upky a o reakcii Vatikánu<br />
O nerozváÏnosti Îitného a hyenizme novinárov<br />
Sto aspektov Îitného havárie<br />
za volantom r˘chleho auta<br />
hmotn˘ dostatok. Má v 21. storoãí e‰te nejaké<br />
oprávnenie, aby ºudia prosili Boha o takéto<br />
veci<br />
Samozrejme, svojím spôsobom je to ãasto<br />
zo zi‰tn˘ch dôvodov. Boris Filan má takú vetiãku<br />
– neviem, ãi je z jeho hlavy, alebo ãi ju niekde<br />
ãítal, ale kaÏdopádne ja to poznám od neho<br />
–, Ïe „Pán Boh nikde nie je tak˘ populárny, ako<br />
na potápajúcej sa lodi, alebo v padajúcom lietadle“.<br />
In˘mi slovami: ºudia, ktorí si aj roky<br />
nespomenú na Boha, keì sa zrazu ocitnú v ÈaÏkostiach,<br />
tak si na neho hneì spomenú. Bohu-<br />
Ïiaº, ºudia priãasto pristupujú k Pánu Bohovi zo<br />
zi‰tn˘ch dôvodov a vybavia si Ho len vtedy, keì<br />
sú v ÈaÏkostiach, hoci málokomu zíde na um vtedy,<br />
keì mu je dobre. S t˘m môÏe súvisieÈ aj to,<br />
Ïe práve tí ºudia, ktorí majú nejaké problémy, ãi<br />
uÏ existenãné alebo zdravotné, tak prídu na púÈ,<br />
lebo dúfajú, Ïe budú JeÏi‰om Kristom alebo<br />
Pannou Máriou proteÏovaní a Ïe budú maÈ v Ïivote<br />
istú v˘hodu pred t˘mi, ktorí do Levoãe alebo<br />
do ·a‰tína neprídu. Ale takí sme uÏ my ºudia,<br />
je to také milo smie‰ne ºud<strong>sk</strong>é.<br />
Zaãiatkom leta sa na tradiãnej púti v Levoãi<br />
zúãastnilo pol aÏ tri‰tvrte milióna ºudí, to je<br />
dosÈ veºké ãíslo. Ak také mnoÏstvo ºudí príde<br />
na náboÏen<strong>sk</strong>é podujatie, zdá sa, Ïe predsa<br />
len väã‰ina obãanov Sloven<strong>sk</strong>a sú ºudia,<br />
ktorí si ctia základné mravné princípy obsiahnuté<br />
v kresÈan<strong>sk</strong>ej vierouke, a potom to so<br />
Sloven<strong>sk</strong>om nie je aÏ také zlé.<br />
To, Ïe sa zúãastní toºko ºudí na púti, e‰te nemusí<br />
aÏ tak veºa vypovedaÈ o mravnej úrovni t˘chto<br />
ºudí. MôÏe to byÈ svojím spôsobom aj ist˘<br />
– ako by som povedal – módny trend, Ïe sa patrí<br />
zúãastniÈ sa na nejakej púti. Ale, samozrejme,<br />
je to lep‰ie, ako keby sa zúãastnilo tri‰tvrte milióna<br />
na nejakej pankáã<strong>sk</strong>ej akcii. Len samo o<br />
sebe to, Ïe tam pri‰lo toºko ºudí, podºa mÀa nemusí<br />
znamenaÈ z hºadi<strong>sk</strong>a mravnosti národa niã.<br />
Zhodou okolností som v súvislosti s touto pú-<br />
Èou ãítal v novinách názor jedného muÏa, Ïe<br />
mu to pripadalo, akoby ºudia tam prichádzali<br />
tak, ako kedysi v minulom reÏime chodili<br />
na prvomájové sprievody.<br />
Tak asi je to predsa len tro‰ku iné, lebo na prvomájové<br />
sprievody sme chodili z donútenia,<br />
k˘m tu neverím, Ïe by niekto nejako nútil ºudí,<br />
aby tam i‰li. Skôr je to moÏno – ako som povedal<br />
– tak˘ módny trend. A tro‰ku moÏno aj túÏba<br />
zúãastniÈ sa na nieãom v obrov<strong>sk</strong>om dave,<br />
pretoÏe ºudia sú radi vo veºkom kolektíve. Cítia<br />
sa tam akísi mocnej‰í, pretoÏe keì je nás veºa,<br />
tak sme silnej‰í. TakÏe moÏno to nejako súvisí<br />
s takouto psychickou danosÈou ãloveka. Ale asi<br />
to, bohuÏiaº, len málo súvisí alebo vôbec nesúvisí<br />
s t˘m, Ïe by v‰etci z t˘ch tri‰tvrte milióna<br />
ºudí, ktorí v Levoãi pri‰li na púÈ, boli nejaké morálne<br />
bezúhonné bytosti, aby sme na základe<br />
toho mohli kon‰tatovaÈ, Ïe kto tam bol, je morálne<br />
bezúhonn˘, a ten, kto tam nebol, morálne<br />
bezúhonn˘ nie je. Tak to asi nefunguje.<br />
Keì som vám túto otázku dal, trochu som bol<br />
in‰pirovan˘ aj anketami, ktoré na tak˘chto<br />
púÈach robia s ich úãastníkmi rôzne televízie.<br />
Mnohí do mikrofónu a do kamery hovorili o<br />
svojich ÈaÏkostiach a svoj vstup uzavreli slovami,<br />
Ïe pri‰li poprosiÈ Pána Boha a JeÏi‰a<br />
Krista a Pannu Máriu, aby im pomohli, aby<br />
ich sam˘ch alebo ich príbuzn˘ch vylieãili,<br />
aby im doÏiãili dobrú úrodu alebo nejak˘ in˘<br />
Nesúvisí to trochu aj s t˘m, Ïe ºudia majú najmä<br />
v posledn˘ch rokoch radi ‰ou Napríklad<br />
na mnohé podujatia predo‰lého i tohto pápe-<br />
Ïa chodia do Vatikánu státisíce ºudí – a teraz<br />
v lete to tak bolo aj poãas jeho náv‰tevy Austrálie<br />
–, takÏe sa viacerí novinári a iní ºudia<br />
p˘tajú, ãi to nie je <strong>sk</strong>ôr pekné, aÏ rituálne vystúpenie<br />
pápeÏa, ktoré ich priÈahuje. On sám<br />
moÏno vystupuje pred t˘mi masami úprimne,<br />
ale mnohí z t˘ch, ktorí sú tam prítomní,<br />
si u‰ºachtil˘ cieº takéhoto zhromaÏdenia<br />
transformujú a prerobia na to, ão ich du‰e potrebujú.<br />
Áno, asi môÏe byÈ v tom, ão hovoríte, veºa<br />
pravdy, ale jednoducho my, ºudia, sme takí, a asi<br />
sa na tom nedá veºa zmeniÈ, keìÏe jednoducho<br />
ºud<strong>sk</strong>á povaha je taká: pre nejedného ãloveka,<br />
ktor˘ ide na púÈ alebo na audienciu do Vatikánu,<br />
je najdôleÏitej‰í pocit, ktor˘ tam zí<strong>sk</strong>a, Ïe sa<br />
môÏe niekde pochváliÈ: bol som s pápeÏom, videl<br />
som ho v jeho okne a vyzerá tak a tak – ruky<br />
sa mu triasli alebo netriasli, alebo mu padli okuliare,<br />
alebo má e‰te nejak˘ in˘ záÏitok, ktor˘<br />
môÏe porozprávaÈ a tváriÈ sa pritom, ako keby<br />
boli s pápeÏom kamaráti. Je to veºmi ºud<strong>sk</strong>é a v<br />
73
D I A L Ó G Y O A<br />
& E W<br />
podstate ani sa to nikomu veºmi nedá vyãítaÈ, aj<br />
keì je to, hovorím, stra‰ne úsmevné. Ale my ºudia<br />
sme asi vo svojej podstate veºmi úsmevné bytosti<br />
a Pán Boh z nás musí maÈ veºkú „srandu“.<br />
V politike sa ãasto hovorí o populistick˘ch politikoch<br />
a vraví sa tieÏ o tom, ako sa pripravujú<br />
na to, aby nimi vedeli byÈ, pretoÏe aj to,<br />
samozrejme, treba vedieÈ, to nejde len tak vystúpiÈ<br />
na verejnosti a byÈ úspe‰n˘m populistom,<br />
treba si to tieÏ nejako na‰tudovaÈ. Myslíte<br />
si, Ïe aj najmä títo poslední dvaja pápe-<br />
Ïi, ktorí dokázali byÈ príÈaÏliví pre dosÈ veºké<br />
masy, sa nejako pripravovali na svoje vystúpenia<br />
Neviem, to by som sa uÏ asi pú‰Èal na tenk˘<br />
ºad tárajstva. Ale keì sa uÏ p˘tate, tak si <strong>sk</strong>ôr myslím,<br />
Ïe nie, pretoÏe pápeÏom sa ãlovek nestane<br />
len tak z niãoho niã. Tomu v‰elião predchádza.<br />
UÏ len to, Ïe kaÏd˘ kÀaz sa v kÀaz<strong>sk</strong>om seminári<br />
uãí rétoriku, ão je veºmi múdre. Veì vo-<br />
ºakedy aj na gymnáziu mali rétoriku, e‰te aj<br />
môj otec ju mal, a je podºa mÀa chybou, Ïe dnes<br />
sa táto verbálna stránka úplne zanedbáva a ãím<br />
ìalej, t˘m viac sa v‰etky <strong>sk</strong>ú‰ky robia formou<br />
testov, ãiÏe takou neverbálnou formou, a tá verbálna<br />
je potom na pomerne nízkej úrovni. KÀazi<br />
v‰ak rétoriku majú a aj musia maÈ, pretoÏe keì<br />
kÀaz – hoci aj len beÏn˘ dedin<strong>sk</strong>˘ farár – vystúpi<br />
v kostole, tak musí vedieÈ hovoriÈ, rozhodne<br />
tam nemôÏe pristupovaÈ k svojim veriacim formou<br />
nejak˘ch testov. âiÏe keì prejde kÀaz celou<br />
tou hierarchiou, aÏ k˘m napokon cez post<br />
kardinála to dotiahne na pápeÏa, tak, myslím si,<br />
je uÏ dostatoãne fundovan˘, a preto v tom najvy‰‰om<br />
‰tádiu asi uÏ nemusí svoje vystúpenia nacviãovaÈ<br />
pred zrkadlom.<br />
Pamätáte sa, ktor˘ katolícky kÀaz na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
mal v ponovembrovom období mimoriadny<br />
úspech Napríklad ‰tudenti vraj v tisícoch<br />
chodili na jeho ani nie kázne, ale <strong>sk</strong>ôr<br />
predná‰ky alebo úvahy.<br />
Ak to mám úprimne povedaÈ, tak boli takí,<br />
ktorí sa pre mÀa preslávili v pozitívnom slova<br />
zmysle, tak˘m bol, povedzme, Ján Krstiteº Balázs,<br />
a boli zasa takí, ktorí sa preslávili v negatívnom<br />
zmysle slova, ako napríklad páter Anton<br />
Hlinka, tak neviem, ktorého z nich máte na mysli.<br />
Predstavte si, uhádli ste. Obaja mali ohlas, ale<br />
naozaj mimoriadny mal Anton Hlinka. A pri<br />
oboch je zaujímavé – iste ste si to v‰imli –, Ïe<br />
oboch v istom období po niekoºk˘ch rokoch<br />
naraz akoby stiahli z obehu. Myslíte si, Ïe ich<br />
vystúpenia boli proti nejak˘m cirkevn˘m záujmom<br />
Neviem, no môj názor je ten – a berte to ako<br />
vyslovene môj osobn˘ názor –, Ïe názory pátra<br />
Hlinku nerobili katolíckej cirkvi veºmi dobré<br />
meno. Myslím si, Ïe z podobn˘ch dôvodov e‰te<br />
pápeÏ Ján Pavol II. v apríli 1996 veºmi elegantn˘m<br />
spôsobom stiahol z obehu aj arcibi<strong>sk</strong>upa<br />
Dominika Hru‰ov<strong>sk</strong>ého, a to tak, Ïe ho vymenoval<br />
za apo‰tol<strong>sk</strong>ého nuncia, pov˘‰il na arcibi<strong>sk</strong>upa<br />
a poslal akoÏe za odmenu do Bieloru<strong>sk</strong>a.<br />
TakÏe asi ani v duchovn˘ch kruhoch nie<br />
kaÏd˘, kto verejne vystupuje ako kÀaz, robí<br />
dobré meno cirkvi, a myslím si, Ïe názory pátra<br />
Hlinku – aspoÀ z môjho pohºadu – neboli tou<br />
najlep‰ou reklamou pre katolícku cirkev. Boli to<br />
názory <strong>sk</strong>ôr blízke stanovi<strong>sk</strong>ám z ãias sloven<strong>sk</strong>ého<br />
‰tátu, a to, myslím si, Ïe Jánovi Pavlovi II. aÏ<br />
tak nekonvenovalo, takÏe na‰iel vkusnú formu,<br />
ako ho presunúÈ na in˘ dôleÏit˘ post.<br />
Robertovi Ficovi sa podarilo zo<strong>sk</strong>upiÈ do jednej<br />
strany, do Smeru-SD, v‰etky ºavicové prúdy<br />
a strany, takÏe sa stali najväã‰ou silou v sloven<strong>sk</strong>om<br />
politickom Ïivote. Zato pravicová<br />
zloÏka sloven<strong>sk</strong>ej politiky je vo viditeºnom<br />
útlme. Ale uÏ sa tam v poslednom ãase deje<br />
veºmi zaujímav˘ pohyb, akoby sa SDKÚ-DS<br />
a KDH tak zbliÏovali, Ïe sa to zaãína podobaÈ<br />
aÏ na pokus o spojenie oboch strán. Zdá sa<br />
vám pravdepodobné, Ïe by KDH malo nejakú<br />
inú bázu pre svoju ìal‰iu existenciu neÏ nejakú<br />
fúziu s SDKÚ, veì v poslednej dobe sú<br />
uÏ len na 7-8 %, ão je dosÈ málo.<br />
Keì ste povedali, Ïe je jednotná ºavica a Ïe<br />
Robert Fico spojil ºavicové strany, nie je to celkom<br />
presne tak. Ja by som to povedal tak, Ïe on<br />
zaloÏil jednu ºavicovú stranu a ostatné do tejto<br />
jednej vtiahol, ako ãierna diera vÈahuje do seba<br />
v‰etku hmotu, ktorá sa dostane do jej blízkosti.<br />
Treba povedaÈ, Ïe to urobil veºmi múdro. AÏ tak,<br />
Ïe keì ºavica takto jednotná, nie je moÏné, aby<br />
bola pravica dlhodobo takto rozbitá. Ak chce fungovaÈ,<br />
a predpokladám, Ïe chce, tak sa ãasom vytvorí<br />
veºk˘ tlak na nejak˘ spôsob zjednotenia.<br />
Ten spôsob asi bude veºmi zloÏit˘, lebo sú tam<br />
rôzne osobné nevraÏivosti a kde sú teraz dvajatraja<br />
predsedovia, tak nakoniec v zjednotenej<br />
pravici bude len jeden predseda. A teraz ide o to,<br />
Ïe dvaja (alebo aj traja!) t˘m pádom uÏ nebudú<br />
maÈ svoje funkcie. Ktorí to budú âiÏe s t˘m je<br />
spojen˘ch veºa ºud<strong>sk</strong>˘ch osudov a nenaplnen˘ch<br />
ºud<strong>sk</strong>˘ch ambícií a podobn˘ch problémov,<br />
ktoré sú niekedy veºmi dôleÏité a – nech je to<br />
akokoºvek smutné – ãasto aj dôleÏitej‰ie ako nejaké<br />
ideové spory. Ale osobne si myslím, Ïe ten<br />
tlak na spevnenie pravice bude tak˘ veºk˘, Ïe politici<br />
v teraj‰ích zoslabnut˘ch stranách budú<br />
musieÈ nájsÈ v sebe dosÈ síl na to, aby potlaãili<br />
svoje konkrétne politické alebo karieristické<br />
ambície, pretoÏe byÈ predsedom je <strong>sk</strong>ôr karieristická<br />
predstava, neÏ nejaká ideová, a Ïe sa bude<br />
musieÈ pravica nejako zjednotiÈ. Ja osobne si myslím,<br />
Ïe ak to má fungovaÈ, tak to nemôÏe byÈ<br />
tak, Ïe – ja neviem – SDKÚ pohltí KDH, lebo<br />
potom to nebude dobre fungovaÈ. Ja si myslím,<br />
Ïe to môÏe fungovaÈ len podºa toho modelu,<br />
ktor˘ urobil Robert Fico, keì zaloÏil nov˘ subjekt<br />
a ten nov˘ subjekt takpovediac vytuneloval<br />
v‰etky ºavicové strany. Ten subjekt, ak má byÈ<br />
akãn˘, modern˘ a príÈaÏliv˘, musí byÈ in˘ subjekt,<br />
ako je KDH, a musí byÈ in˘, ako je SDKÚ,<br />
alebo teoreticky e‰te aj nejaké iné pravicové<br />
strany, ktoré existujú. Musí to byÈ, podºa môjho<br />
názoru, nov˘ subjekt, a do neho prebehnú v‰etci,<br />
ktorí chcú byÈ v pravicovom spektre. Nemyslím<br />
si, Ïe by bola dobrá taká cesta, keby uÏ dnes<br />
existujúca niektorá strana chcela integrovaÈ druhú.<br />
A vy ako obãan, ktor˘ sa prikláÀa k pravicovej<br />
politike, by ste boli za to, aby taká strana<br />
vznikla<br />
Z hºadi<strong>sk</strong>a pragmatického Ïivota áno, musí<br />
vzniknúÈ, lebo – ako hovorím – je to nerovn˘ boj<br />
jednotnej ºavice s rozbitou pravicou, a tak to aj<br />
vyzerá, Ïe potom si Smer prakticky robí na Sloven<strong>sk</strong>u,<br />
ão chce, ão nie je dobré – rovnako ako<br />
by nebolo dobré, keby si pravica robila, ão by<br />
chcela. Áno, aj to by bolo zlé, lebo vÏdy je zlé,<br />
keì jedna strana veºmi dominuje nad ostatn˘mi,<br />
oveºa je lep‰ie, keì sú zhruba dve rovnaké stra-<br />
ny, ktoré si tak tro‰ku pozerajú na prsty, ako keì<br />
je jedna silná a okolo je veºa slab˘ch.<br />
Jeden veºmi solídny publicista, ktor˘ sa sna-<br />
Ïí vidieÈ veci v súvislosti, povedal, Ïe podºa<br />
neho na Sloven<strong>sk</strong>u uÏ nie sú politické strany<br />
s nejak˘mi ideami, ale sú len eseroãky. Ak je<br />
to pravda, neru‰ilo by vás, keby to platilo aj<br />
pri vzniku pravicovej politickej strany Viete<br />
si predstaviÈ, Ïe by nejaká vznikla tak, aby<br />
nebola obchodnou, ale naozaj politickou, teda<br />
ideovou organizáciou, ktorá síce ide za mocou,<br />
lebo politika bez toho nemôÏe byÈ, ale má<br />
pri tom jednoznaãné idey, ktoré chce realizovaÈ<br />
Ja si myslím, Ïe vznik jednej silnej pravicovej<br />
strany, ktorá by integrovala v‰etk˘ch ºudí<br />
pravicového zm˘‰ºania, by bola <strong>sk</strong>ôr ideovou záleÏitosÈou,<br />
lebo tá pravicovosÈ by <strong>sk</strong>ôr zjednocovala<br />
jej ãlenov, funkcionárov i prívrÏencov,<br />
ako keì je viacero strán, pri ktor˘ch naozaj niekedy<br />
je uÏ aj ÈaÏké nájsÈ nejak˘ zásadn˘ rozdiel<br />
medzi jednou, druhou a treÈou. Ale hlavn˘ rozdiel<br />
je ten, Ïe v dvoch stranách hneì sa nájdu<br />
dvaja ºudia, ktorí majú ambície byÈ predsedami,<br />
k˘m v jednej je evidentné, Ïe bude len jeden<br />
predseda, ktor˘ bude v‰etk˘ch integrovaÈ. V<br />
slab‰ích a mal˘ch stranách aj tí ich politici niekedy<br />
tak voºne lavírujú, Ïe prejdú z jednej strany<br />
do druhej, a asi aj preto, Ïe tie straniãky nemajú<br />
nejak˘ pevn˘ ideov˘ a osobnostn˘ základ.<br />
UÏ by bol povedzme problém, keby niekto<br />
prestúpil z pravicovej strany do ºavicovej, hoci<br />
aj také sa stávalo, ale to uÏ potom pôsobí veºmi<br />
zvlá‰tne, keì niekto prejde vlastne do úplne<br />
iného politického spektra. Stávalo sa aj to v histórii<br />
– napríklad známy, ãasto citovan˘ a obdivovan˘<br />
politik Winston Churchill to urobil dvakrát,<br />
Ïe prebehol k opaãnej strane, od konzervatívcov<br />
pre‰iel k liberálom a od liberálov sa potom<br />
zase vrátil ku konzervatívcom, ale to svedãilo<br />
o tom, Ïe Churchill bol sám sebou a v podstate<br />
nemal veºk˘ zmysel pre stranícky Ïivot. KeìÏe<br />
v‰ak v nejakej strane musel byÈ, tak bol<br />
akurát v tej, s ktor˘mi sa nepohádal, lebo on bol<br />
tam ãi onam stále sám sebou.<br />
Neviem, ãi by nebolo správne alebo uÏitoãné,<br />
aby dovtedy, neÏ vznikne – ak vznikne – jednotná<br />
pravicová strana, sa SDKÚ zriekla aj<br />
v názve toho K – teda kresÈan<strong>sk</strong>á –, ão aj tak<br />
v praxi jej politici dosÈ ignorujú. Nie preto,<br />
Ïe by sa mala zrieknuÈ v‰etk˘ch kresÈan<strong>sk</strong>˘ch<br />
princípov, naopak, tie môÏu byÈ v mnohom<br />
dobr˘m základom pre uvaÏovanie a konanie<br />
jej politikov, ale <strong>sk</strong>ôr preto, aby zdôraznila,<br />
Ïe je otvorená aj väã‰ej spoloãen<strong>sk</strong>opolitickej<br />
liberálnosti v zmysle väã‰ej obãian<strong>sk</strong>ej<br />
slobody.<br />
Ja nechcem krivdiÈ SDKÚ, ale myslím si, Ïe<br />
to písmeno K sa v jej názve ocitlo tak, Ïe sa aj<br />
názvom chcela ão najviac podobaÈ SDK. Len-<br />
Ïe v tom pôvodnom názve SDK to K neznamenalo<br />
kresÈan<strong>sk</strong>˘, ale slovo koalícia. KeìÏe sa<br />
v‰ak nemohli staÈ koalíciou, tak pod to K vsunuli<br />
do názvu novej Dzurindovej strany slovo<br />
„kresÈan<strong>sk</strong>á“, lebo lep‰ie slovo na K im nepri‰-<br />
lo na um. Pritom ale hneì poãas vzniku strany<br />
sa prihodila tá kuriózna historka, keì vtedaj‰í<br />
podpredseda Eduard Kukan hovoril o sebe ako<br />
o ateistovi a preto vraveli, Ïe v rámci Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
demokratickej a kresÈan<strong>sk</strong>ej únie je aj ateistická<br />
platforma. To, Ïe v kresÈan<strong>sk</strong>ej strane je ateistická<br />
platforma, mi pripadalo vtedy dosÈ zábav-<br />
74
D I A L Ó G Y O A<br />
& E W<br />
né, lebo potom by aj v Ku-klux-klane mohla byÈ<br />
ãerno‰<strong>sk</strong>á platforma. Tak to asi celkom nie je<br />
moÏné, pokiaº berieme idey, ktoré nám predkladajú<br />
strany, váÏne. Napokon, ani tá nová strana<br />
by asi nemala ºudí deliÈ na princípe náboÏenstva,<br />
ãi sú kresÈania, alebo Ïidia, ale predov‰etk˘m na<br />
princípe, ãi sú praviãiari alebo ºaviãiari, preto-<br />
Ïe keby vznikla nová strana, o ktorej hovorím,<br />
ktorá by mala ambíciu integrovaÈ ºudí pravicového<br />
zm˘‰ºania, tak potom uÏ by samozrejme<br />
ani v jej názve to slovo kresÈan<strong>sk</strong>˘ asi nemalo<br />
byÈ. Mimochodom, proti zjednocovaniu na báze<br />
postupného nabaºovania ìal‰ích strán hovorí aj<br />
to, Ïe uÏ samotn˘ názov by spôsoboval problémy,<br />
keìÏe uÏ teraz je SDKÚ-DS, lebo integrovali<br />
Demokratickú stranu, a keby integrovali<br />
povedzme e‰te aj KDH, tak by bola SDKÚ-<br />
DS-KDH, alebo ako by sa to potom volalo<br />
Ten názov by sa stále predlÏoval a kaÏdá pribratá<br />
strana by bola za ìal‰ou pomlãkou, takÏe pomaliãky<br />
uÏ by sa to nedalo ani vysloviÈ.<br />
Keì sa uvaÏuje o podstatn˘ch politick˘ch<br />
rie‰eniach v blízkej budúcnosti na Sloven<strong>sk</strong>u,<br />
vyt⁄ãa otázka: âo s SMK Na jednej strane<br />
sa tento subjekt tak nejako automaticky priraìuje<br />
k pravicov˘m stranám, hoci nechápem,<br />
na základe ãoho, ale na druhej strane<br />
stále veºmi siln˘ je v nej prvok etnick˘. Myslíte,<br />
Ïe záujmom zakladateºa novej strany, o<br />
ktorej sme hovorili, by malo byÈ, aby do nej<br />
zí<strong>sk</strong>al aj politikov a voliãov SMK<br />
Politikov nie, ale ãasÈ voliãov asi áno. SMK<br />
je ‰pecifická strana, rovnako ako je Àou SNS, a<br />
to je tak˘ tandem, Ïe pokiaº bude SMK, tak<br />
bude aj SNS, a keì bude SNS, bude aj SMK,<br />
teda maìar<strong>sk</strong>á strana, nech sa uÏ volá akokoºvek.<br />
A budú sa ako Chip a Dale naháÀaÈ stále dookola.<br />
Pokiaº je to v ist˘ch medziach, tak by to<br />
bolo aj v poriadku, ale keì jedna alebo druhá<br />
bude maÈ príli‰ veºké preferencie, tak to bude<br />
svedãiÈ o tom, Ïe asi obãian<strong>sk</strong>a spoloãnosÈ na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u nefunguje normálne, pretoÏe aj medzi<br />
maìar<strong>sk</strong>˘mi voliãmi sú praviãiari a ºaviãiari,<br />
ale v‰etci sú zjednotení v SMK, takÏe tam je<br />
siln˘ národn˘ princíp, ktor˘ je v rozpore s obãian<strong>sk</strong>ym.<br />
Je to sloven<strong>sk</strong>é ‰pecifikum, ktoré asi<br />
vypl˘va z nejak˘ch historick˘ch podmienok,<br />
tak ako v ·paniel<strong>sk</strong>u je ba<strong>sk</strong>ická strana a v Ír<strong>sk</strong>u<br />
zasa nejaká Ír<strong>sk</strong>a republikán<strong>sk</strong>a strana, tak-<br />
Ïe aj v in˘ch európ<strong>sk</strong>ych krajinách môÏu byÈ takéto<br />
‰pecifické etnické strany, tie sú v‰ak v rozpore<br />
s obãian<strong>sk</strong>ym princípom.<br />
Nemali by sa teda predsa len tí, ktorí teraz<br />
patria k priaznivcom alebo k funkcionárom<br />
SMK, rozdeliÈ a ãasÈ z nich by pre‰la do strany,<br />
ktorá by nasledovala po SDKÚ a KDH,<br />
k˘m ºavicová ãasÈ do Smeru<br />
Áno, za normálnych okolností by to tak malo<br />
byÈ, Ïe by aj obãania maìar<strong>sk</strong>ej národnosti boli<br />
vlastne tak˘mi ist˘mi obãanmi ako sú sloven<strong>sk</strong>í<br />
alebo róm<strong>sk</strong>i, a tí by sa stranícky zaradili pod-<br />
ºa toho, ãi sú praviãiari, alebo ºaviãiari, a e‰te by,<br />
samozrejme, mohli byÈ povedzme aj zelení, priãom<br />
je zaujímavé, Ïe u nás Strana zelen˘ch<br />
úplne absentuje, hoci tá by v kaÏdej normálnej<br />
krajine mala byÈ. Strana zelen˘ch nie je v podstate<br />
ani pravicová a ani ºavicová, ale je to taká<br />
zaujímavá farba, ktorá by mala byÈ tieÏ v parlamente<br />
zastúpená, najmä keì ãlovek vidí, ako sa<br />
devastuje na‰a zemeguºa. Práve preto som presvedãen˘,<br />
Ïe nejak˘ch zelen˘ch by sme, podºa<br />
mÀa, potrebovali, aby tro‰ku ochraÀovali prírodu<br />
a Ïivotné prostredie. Ale keì sa vrátim k<br />
tomu, o ãom sme hovorili, tak si myslím, Ïe asi<br />
e‰te dlh‰iu dobu bude v maìar<strong>sk</strong>ej ãasti populácie<br />
prevaÏovaÈ národn˘ alebo etnick˘ princíp.<br />
Nedá sa veºmi predpokladaÈ, Ïe by v krátkom<br />
ãase ºavicovo zm˘‰ºajúci politici alebo voliãi<br />
SMK pre‰li do Smeru, a pravicoví tam, kde je<br />
zatiaº SDKÚ a KDH. SMK zostane – ako som<br />
pred chvíºou naznaãil – minimálne dovtedy,<br />
k˘m tu bude SNS.<br />
Poãas úvah a rozhodovaní Európ<strong>sk</strong>ej socialistickej<br />
strany, ãi prijme alebo neprijme<br />
Smer do svojho kruhu, jeden z jej vysok˘ch<br />
funkcionárov vyslovil smerom k Robertovi Ficovi<br />
zaujímav˘ podnet, aby sa pri vytváraní<br />
nejakej budúcej koalície spojil Smer-SD so<br />
SMK. Nezdá sa vám, Ïe to by mohol byÈ zárodok<br />
uvaÏovania o tom, Ïe by sa SMK pomaly<br />
presunula z pravicového do ºavicového zo<strong>sk</strong>upenia<br />
Neviem, ale ja si myslím, Ïe Robertovi Ficovi<br />
je bliωí ten princíp, ktor˘ reprezentuje SNS,<br />
neÏ princíp, ktor˘ reprezentuje SMK. Ak vychádzam<br />
z doteraj‰ích verejn˘ch vystúpení Roberta<br />
Fica a z jeho osobnosti, tak sa mi nejaví veºmi<br />
ako pravdepodobné, Ïe by sa mohol spojiÈ s<br />
maìar<strong>sk</strong>ou men‰inovou stranou. Pravda, keby<br />
bol namiesto neho na ãele Smeru in˘ ãlovek, ten<br />
by moÏno mal bliωie k Maìarom neÏ k Jánovi<br />
Slotovi. V tomto prípade to veºmi záleÏí od<br />
osobnostného princípu lídra takej silnej strany,<br />
ako je Smer-SD. Niekomu sú Maìari sympatickí<br />
a niekomu nie sú – a Robertovi Ficovi, tak sa<br />
mi to javí, sympatickí veºmi nie sú, takÏe by najmä<br />
preto s nimi do koalície ne‰iel. Ale keby sa<br />
mu sympatick˘mi stali, tak by pokojne mohol s<br />
nimi ísÈ – nemyslím si totiÏ, Ïe by bol nejak˘ zásadn˘<br />
ideologick˘ spor medzi Smerom a SMK.<br />
Ak hovoríme teraz o Smere-SD, nedávno sa<br />
vy<strong>sk</strong>ytla zaujímavá, i keì, Ïiaº, nie veºmi ojedinelá<br />
situácia, a tá tieÏ môÏe – ale nemusí –<br />
so Smerom súvisieÈ. Keì odi‰iel z poslaneckého<br />
klubu SDKÚ-DS iste najslávnej‰í súãasn˘<br />
sloven<strong>sk</strong>˘ futbalov˘ rozhodca Micheº, ktor˘,<br />
mimochodom, sám seba v jednom rozhovore<br />
oznaãil za najlep‰ieho rozhodcu na svete,<br />
niektorí analytici a Ïurnalisti naznaãili, Ïe<br />
ho k tomuto kroku mohli in‰pirovaÈ tí vplyvní<br />
funkcionári Sloven<strong>sk</strong>ého futbalového zväzu,<br />
ktorí vo veºkej miere inklinujú práve k<br />
Smeru. Nedarí sa Ficovej strane ovládnuÈ v<br />
poslednom ãase mnohé zaujímavé in‰titúcie<br />
a t˘m pre Roberta Fica a pre vedenie Smeru<br />
zí<strong>sk</strong>avaÈ vplyv v najrôznej‰ích prostrediach,<br />
ão mu môÏe vynahradzovaÈ to, Ïe stále nemá<br />
sebe a Smeru v˘razne nakloneného ani jedného<br />
v˘znamnej‰ieho novinára<br />
ËaÏko povedaÈ, ale mne sa zdá, Ïe okolo toho<br />
pána rozhodcu je veºmi veºa nezodpovedan˘ch<br />
otázok. Ja neviem, aké boli vôbec jeho pohnútky,<br />
aby sa dal na politiku, ãi ho politika naozaj<br />
zaujíma, alebo len tak uvaÏoval, Ïe keì sa pridá<br />
k strane, o ktorej si moÏno vtedy myslel, Ïe<br />
bude znovu vládnou stranou, tak pre sloven<strong>sk</strong>˘<br />
futbal nieão vydobyje, keì uÏ nechcem povedaÈ,<br />
Ïe sám pre seba, ale – dajme tomu – budem milosrdn˘<br />
a poviem, Ïe chcel dobre sloven<strong>sk</strong>ému<br />
futbalu a Ïe vìaka tomu, keì bude ãlenom vládnej<br />
strany, predpokladal, Ïe sa mu to podarí. A<br />
teraz keì vidí, Ïe jedno a moÏno aj dve funkãné<br />
obdobia SDKÚ vo vláde nebude, aspoÀ to tak<br />
vyzerá, tak uÏ vie, Ïe nebude ãlenom vládnej<br />
strany. A tak si jedného dÀa moÏno pomyslel, Ïe<br />
lep‰ie sloven<strong>sk</strong>ému futbalu poslúÏi inde ako v<br />
SDKÚ.<br />
Veºmi pekne ste to povedali...<br />
Dúfam, Ïe som bol dostatoãne diplomatick˘.<br />
A tak˘chto prípadov bude v blízkej budúcnosti<br />
moÏno aj niekoºko, Ïe ºudia, ktorí i‰li do politiky<br />
a do nejak˘ch funkcií, aby pomáhali nejak˘m<br />
svojim ãiastkov˘m záujmom, alebo nejakej uωej<br />
<strong>sk</strong>upine ºudí, tak moÏno pocítia, Ïe tejto uωej <strong>sk</strong>upine<br />
ºudí by pomohli lep‰ie, keby boli na strane<br />
nejakej vládnej strany, a nie na strane opoziãnej.<br />
Nedávno zhodou okolností uÏ aj Mikulá‰<br />
Dzurinda pripustil, Ïe personálna politika v<br />
SDKÚ e‰te pred rokmi, teda pred predo‰l˘mi<br />
voºbami, pri zostavovaní kandidátky nebola<br />
naj‰Èastnej‰ia. MôÏe dnes vôbec vedenie<br />
tej ãi onej strany nejako dosiahnuÈ alebo zariadiÈ,<br />
aby sa do strany medzi jej ãlenov, a<br />
najmä t˘ch, ktorí majú byÈ v nejak˘ch funkciách,<br />
dostali naozaj len ºudia s vnútorn˘m<br />
presvedãením, teda takí, ktorí majú v hlave<br />
nejaké idey a spoloãen<strong>sk</strong>é ciele a plány alebo<br />
dokonca aj projekty u<strong>sk</strong>utoãniteºné touto<br />
stranou Alebo, podºa vás, prevaÏujú tí, ktorí<br />
sa usilujú o vstup do strany len zo zi‰tn˘ch<br />
dôvodov a oãakávajú, Ïe strana im pomôÏe<br />
splniÈ nejaké osobné Ïelania<br />
No, to je, samozrejme, veºk˘ problém kaÏdej<br />
vládnej strany – alebo strany, ktorá tak vyzerá,<br />
Ïe bude vládna –, Ïe keì sa k nej niekto pridá,<br />
tak sa dá veºmi ÈaÏko zistiÈ, ãi tam i‰iel zo zi‰tn˘ch<br />
dôvodov, alebo z nejak˘ch principiálnych,<br />
a väã‰inou aÏ potom pobyt v opozícii, tobôÏ<br />
dlh‰í pobyt, ukáÏe, aké boli <strong>sk</strong>utoãné pohnútky<br />
dotyãného. Pochopiteºne, Ïe moc mnoh˘ch ºudí<br />
priÈahuje a keì niekto vstupuje do vládnej strany<br />
vo fáze, keì je vo vláde, tak ãlovek minimálne<br />
musí byÈ opatrn˘ a obozretne sa zam˘‰ºaÈ nad<br />
dôvodmi, ktoré ho k tomu vedú. Ale to uÏ by mal<br />
byÈ, podºa mÀa, predseda poprednej politickej<br />
strany dostatoãne <strong>sk</strong>úsen˘ na to, aby takéto pohnútky<br />
záujemcu o ãlenstvo vedel predpokladaÈ<br />
a podºa mÀa to nie je zase aÏ také zloÏité zistiÈ,<br />
lebo staãí sa pozrieÈ do, v úvodzovkách poviem,<br />
„kádrového posudku“ dotyãného kandidáta. A<br />
keì sa zistí, Ïe uÏ bol medziãasom aj – a teraz<br />
naozaj nehovorím o nikom konkrétnom – v komunistickej<br />
strane, keì to bolo v˘hodné, a prípadne<br />
e‰te predt˘m bol z neho nejak˘ veºk˘<br />
zväzácky funkcionár, a potom zasa Ïe bol funkcionárom<br />
Verejnosti proti násiliu, keì zase bolo<br />
módne toto politické zdruÏenie – a zase odtiaº<br />
odi‰iel, keì uÏ ani VPN nebola módna, tak sa dá<br />
zistiÈ, ãi sú ºudia, ktorí vÏdy utekajú tam, kde je<br />
moc, zi‰tní, alebo nie. Dá sa to pomerne r˘chlo<br />
zistiÈ podºa toho, ako sa ºudia v celom svojom<br />
Ïivote správali, ãi i‰li za funkciami a kariérou,<br />
alebo aj za nieãím in˘m. BohuÏiaº, do strán sa<br />
väã‰inou hlásia karieristi – isté je, Ïe nekarieristi<br />
tam nejdú.<br />
Vladimír Meãiar uÏ dlho navrhuje – zatiaº<br />
bezúspe‰ne –, aby sa prijal zákon, podºa ktorého<br />
by poslanec, ak vystúpi z poslaneckého<br />
klubu, musel vrátiÈ strane, za ktorú ho do NR<br />
SR zvolili, mandát. V Rakú<strong>sk</strong>u viacerí poslanci<br />
– e‰te pred vyhlásením predãasn˘ch volieb<br />
– vystúpili zo svojej strany, ale, aspoÀ ako som<br />
ja zaregistroval, hneì aj oznámili, Ïe odchádzajú<br />
i z parlamentu. KeìÏe u nás nie je taká<br />
politická kultúra, ktorá by nútila politikov ko-<br />
75
D I A L Ó G Y O A<br />
& E W<br />
naÈ podºa nejak˘ch vy‰‰ích morálnych zásad<br />
a podºa toho, ako ich konanie posúdia obãania,<br />
nebolo by správnym rie‰ením Meãiarov<br />
návrh akceptovaÈ<br />
Viete, kaÏd˘ tento prípad je, samozrejme,<br />
veºmi individuálny a mal by sa posudzovaÈ tro‰-<br />
ku ‰pecificky. Ale môj principiálny názor je ten,<br />
Ïe som proti straníckemu diktátu, ãiÏe som svojím<br />
spôsobom za to, aby v parlamente sedeli konkrétni<br />
individualizovaní ºudia, a nie predæÏené<br />
ruky predsedu strany. TakÏe si v zásade nemyslím,<br />
Ïe by mal poslanec, ktor˘ odíde z poslaneckého<br />
klubu alebo zo strany, vrátiÈ mandát. Ja<br />
si <strong>sk</strong>ôr myslím, Ïe je správne, ak by v parlamente<br />
boli ºudia, ktorí by sa museli zodpovedaÈ,<br />
ako je to aj napísané v ústave, iba svojmu svedomiu,<br />
a oveºa menej vedeniu strany, pretoÏe<br />
podºa mÀa momentálne to je veºk˘ problém, a<br />
nielen u nás, Ïe krajinám vládnu strany a nie konkrétni<br />
ºudia. Tie hlasovacie mechanizmy, keì<br />
predseda povie, Ïe za toto hlasujeme a v‰etci hlasujú<br />
„za“, sú mi veºmi nesympatické. Aj keì z<br />
pohºadu strany veºmi praktické.<br />
VráÈme sa teraz e‰te – hoci dosÈ veºk˘m oblúkom<br />
– k cirkevnej tematike, s ktorou sme<br />
dnes v podstate zaãínali. Vo Veºkej Británii v<br />
anglikán<strong>sk</strong>ej cirkvi po päÈsto rokoch povolili<br />
aj Ïenám, aby ich mohli vysvätiÈ za bi<strong>sk</strong>upky.<br />
Vo Vatikáne hneì na to zareagovali, samozrejme,<br />
s nevôºou, a naznaãili, Ïe to môÏe<br />
<strong>sk</strong>omplikovaÈ zblíÏenie rím<strong>sk</strong>ych katolíkov s<br />
anglick˘mi kresÈanmi. Máte na to nejaké svoje<br />
necirkevné vysvetlenie, preão je vo Vatikáne<br />
tak˘ odpor k tomu, aby sa Ïeny stali vy‰-<br />
‰ími duchovn˘mi ãiniteºkami Obãas sa predkladá<br />
verejnosti ako jeden z argumentov tohto<br />
odporu k Ïenám to, Ïe JeÏi‰ Kristus nemal<br />
medzi apo‰tolmi Ïiadnu Ïenu a Ïe v‰etci jeho<br />
blízki spolupracovníci boli teda muÏi. Neviem,<br />
je to dosÈ siln˘ argument<br />
Existuje také príslovie, Ïe kam ãert nemôÏe,<br />
po‰le Ïenu. TakÏe keby sme vychádzali z tohto<br />
príslovia, tak konajú správne. Ale naozaj z hºadi<strong>sk</strong>a<br />
dne‰nej doby je tento vzÈah k Ïenám tak˘<br />
anachronizmus, ak˘, povedal by som, Ïe nemá<br />
obdoby. Na druhej strane, samozrejme, katolícka<br />
cirkev je dvojtisícroãná ustanovizeÀ a má<br />
svoje veºké historické <strong>sk</strong>úsenosti, ktoré sú <strong>sk</strong>oro<br />
neporovnateºné s ãímkoºvek in˘m. Niet inej<br />
in‰titúcie, ktorá by mala takú historickú <strong>sk</strong>úsenosÈ,<br />
ktorá kontinuálne funguje toºk˘ ãas ako vatikán<strong>sk</strong>a<br />
náboÏen<strong>sk</strong>á in‰titúcia. TakÏe moÏno<br />
majú takú <strong>sk</strong>úsenosÈ, Ïe ak do nieãoho váÏneho<br />
zaãala nejaká Ïena hovoriÈ, tak sa to ne<strong>sk</strong>onãilo<br />
dobre. Napokon, moÏno by sme kaÏd˘ z nás<br />
vedeli povedaÈ aj zo Ïivota také prípady, Ïe do<br />
muÏ<strong>sk</strong>ého kolektívu pri‰la jedna alebo dve Ïeny<br />
a tie dve dokázali rozdeliÈ v‰etk˘ch muÏov minimálne<br />
na dva tábory. Îena v muÏ<strong>sk</strong>om kolektíve<br />
je vÏdy tro‰ku akoby jablkom sváru, ku<br />
ktorému tí muÏi musia zaujaÈ nejaké stanovi<strong>sk</strong>o,<br />
a to môÏe byÈ buì pozitívne, alebo negatívne.<br />
TakÏe ãi má katolícka cirkev takú <strong>sk</strong>úsenosÈ, Ïe<br />
v histórii to nezvyklo dobre dopadnúÈ, keì Ïena<br />
vstúpila do kolektívu, ão je vyjadrené v spomínanom<br />
sloven<strong>sk</strong>om prísloví – Kam ãert nemô-<br />
Ïe, po‰le Ïenu – to neviem. Ale isté je, Ïe v dne‰-<br />
nom svete tento postoj k Ïenám pôsobí veºmi<br />
anachronicky a tro‰ku pripomína nejak˘ Taliban,<br />
Ïe Ïena musí ísÈ len tri kroky za muÏom, a aj to<br />
e‰te zahalená. Ale ako hovorím, moÏno sa naozaj<br />
v katolíckej cirkvi vychádza zo Ïivotnej <strong>sk</strong>úsenosti.<br />
Ja som sa raz úprimne op˘tal Franti‰ka Miklo‰ka,<br />
keì bol e‰te slobodn˘ – a, ako viete, slobodn˘<br />
bol dlho –, preão sa neoÏenil, a on mi odpovedal,<br />
Ïe sa neoÏenil preto, lebo mal takú Ïivotnú<br />
<strong>sk</strong>úsenosÈ, Ïe v‰etci, ktorí boli za komunizmu<br />
v tajnej cirkvi a oÏenili sa, tak <strong>sk</strong>ôr alebo<br />
ne<strong>sk</strong>ôr pod vplyvom manÏelky a prípadne jej<br />
rodiny z toho vycúvali. Tá manÏelka mu totiÏ povedala:<br />
Teraz vidí‰ – kvôli tomu, Ïe ty si v tajnej<br />
cirkvi, tak nám syna nezobrali na ‰kolu. Alebo:<br />
teba vyhodili z práce a my dcére potrebujeme<br />
kúpiÈ nové topánky, kde zoberieme na ne peniaze<br />
TotiÏ, pokiaº boli v priamom odpore proti<br />
komunistickému reÏimu, tak z pochopiteºn˘ch<br />
dôvodov t˘ch peÀazí nemali veºa, lebo<br />
boli odstavení. A tak tie ich manÏelky ako taká<br />
tichá voda kvapkali a kvapkali, aÏ tí dotyãní z<br />
toho vycúvali. Jedinou v˘nimkou v tomto smere<br />
bol Ján âarnogur<strong>sk</strong>˘, ktor˘ bol Ïenat˘ a napriek<br />
tomu zostal nezlomn˘ vo vzÈahu k reÏimu,<br />
ale nikto in˘. Tak mi to Miklo‰ko uvádzal ako<br />
dôvod svojho neÏenenia v ãasoch, keì byÈ v disente<br />
bolo spojené s mnoh˘mi nepríjemnosÈami<br />
a s rôznym strádaním. Preto ja pripú‰Èam aj tú<br />
moÏnosÈ, Ïe dvetisícroãná <strong>sk</strong>úsenosÈ katolíckej<br />
cirkvi je taká, Ïe pokiaº sa okolo váÏnych a dôleÏit˘ch<br />
vecí zaãala motaÈ nejaká Ïena, tak ten<br />
kolektív uÏ nefungoval dostatoãne efektívne a<br />
prípadne sa aj rozhádal. Ale keì to teraz v anglikán<strong>sk</strong>ej<br />
cirkvi bude dvetisíc rokov dobre fungovaÈ<br />
aj so Ïenami-bi<strong>sk</strong>upkami, tak moÏno potom<br />
zmení názor aj katolícka cirkev (smiech) ...<br />
Je téma, s ktorou, priznám sa, si neviem poradiÈ.<br />
Na jednej strane ako ãlovek nemám<br />
chuÈ o nej vôbec hovoriÈ, na druhej strane ako<br />
novinár cítim, Ïe ju nemôÏem ani v na‰om<br />
dialógu vynechaÈ. TakÏe <strong>sk</strong>úsim – ak sa mi to<br />
podarí – nejako citlivo. Okolo tragickej havárie<br />
moderátora RasÈa Îitného, pri ktorej<br />
zabil dieÈa, najmä bulvár úplne vybuchol v˘ãitkami<br />
k elegantnému mladému muÏovi. Ale<br />
ãítal som aj naliehavú v˘zvu nejakého neznámeho<br />
kÀaza, ktor˘ Ïiadal ºudí, aby sa vcítili<br />
do Îitného situácie a aby nevyvolávali k<br />
nemu nenávisÈ. On nehovorí o tom, Ïe mu<br />
majú odpustiÈ, tak ìaleko neza‰iel, aspoÀ v<br />
tom, ão som ãítal, ale je proti nenávisti. My sa<br />
k ãomu alebo ku komu prikloníme<br />
Tak v tomto prípade si myslím, Ïe s t˘m kÀazom<br />
sa dá úplne súhlasiÈ, lebo pokiaº nepripú‰-<br />
Èame takú moÏnosÈ, Ïe bulvár koná naozaj z ãisto<br />
humanitn˘ch a neviem ak˘ch mravn˘ch princípov,<br />
ão si asi nemyslíme, a <strong>sk</strong>ôr si myslíme,<br />
Ïe tie titulky sú také preto, aby predávanosÈ t˘ch<br />
novín bola ão najväã‰ia, musíme to zobraÈ tak,<br />
Ïe im ani tak nejde o ºud<strong>sk</strong>ú tragédiu, ktorú Îitn˘<br />
spôsobil, ako <strong>sk</strong>ôr o to, aby sa ich noviny rozchytali.<br />
Keì bude ten titulok tak˘, Ïe Zabijeme<br />
Èa! ão vraj povedal niekto z rodiny toho m⁄tveho<br />
chlapca, tak si myslia, a asi to majú aj od<strong>sk</strong>ú-<br />
‰ané, Ïe predajú podstatne viac t˘ch svojich novín,<br />
ako keby dali tak˘ titulok, Ïe Stala sa ºud<strong>sk</strong>á<br />
tragédia... Pre nich to vyzerá lep‰ie, keì je<br />
to takto expresívne uÏ na titulke. Ale je to <strong>sk</strong>utoãne<br />
hyenizmus, lebo na jednej i druhej strane<br />
sa odohrala obrov<strong>sk</strong>á tragédia. Samozrejme, Ïe<br />
keì som ãítal rozhovor s RasÈom Îitn˘m, tak ma<br />
‰okovali jeho názory na r˘chlu jazdu. Bolo pre<br />
mÀa jednoznaãne zaráÏajúce, keì povedal, Ïe<br />
r˘chla jazda v Àom vyvoláva adrenalín a to on<br />
potrebuje. Tak to mi nebolo dvakrát po vôli a nemyslím<br />
si, Ïe ãlovek by sa mal umelo „vyhecovaÈ“<br />
nejak˘m adrenalínom, aby potom preÏíval<br />
pocit blaÏenosti. A aj na pozadí t˘chto jeho ná-<br />
zorov je hrozné, ão sa stalo a myslím si, Ïe za<br />
to bude musieÈ, bohuÏiaº, zná‰aÈ dôsledky. Teraz<br />
ma v‰ak najviac zaujíma to, ako sa on postaví<br />
k tomuto celému, keì bude v takom stave,<br />
Ïe sa bude môcÈ k tomu, ão vykonal, postaviÈ s<br />
pln˘m vedomím: ãi sa k tomu postaví kajúcne,<br />
Ïe „Áno, spôsobil som nieão takéto hrozné a zaslúÏim<br />
si za to trest...“ Alebo bude hºadaÈ spôsoby,<br />
ako sa z toho vykrútiÈ a vyjsÈ prakticky bez<br />
trestu. Tam sa potom bude lámaÈ jeho charakter,<br />
ãi sa postaví k tomu, ão sa stalo, chlap<strong>sk</strong>y a povie<br />
si: Budem zná‰aÈ dôsledky svojich ãinov...<br />
Alebo sa bude snaÏiÈ z toho zbabelo vykrútiÈ. To<br />
je z celého problému taká základná otázka, ktorá<br />
mÀa najviac zaujíma. Ale na druhej strane tieto<br />
hyenistické názory, ãi uÏ novinárov alebo<br />
úãastníkov mnoh˘ch internetov˘ch di<strong>sk</strong>usií, ma<br />
aÏ tak veºmi nezaujímajú, <strong>sk</strong>ôr ma do hæbky<br />
du‰e zarmucujú.<br />
Ak vás teda zaujíma – pravdu povediac, mÀa<br />
tieÏ –, ako sa zachová, keì zaãnú vy‰etrovaÈ<br />
jeho nehodu, moÏno sa uÏ zam˘‰ºate aj nad<br />
t˘m, ão ho to v‰etkého najviac bude du‰evne<br />
muãiÈ Îe pri jeho havárii zahynulo malé<br />
dieÈa Alebo to, Ïe – ak ho uznajú vinn˘m –<br />
pôjde dokonca moÏno do väzenia Alebo to,<br />
Ïe si moÏno nikdy nebude môcÈ sadnúÈ do<br />
moderátor<strong>sk</strong>ého ‰túdia za mikrofón a za kameru,<br />
tak ako sa to stalo, hoci v in˘ch súvislostiach,<br />
jeho predchodcovi, tieÏ moderátorovi<br />
Markízy, ªubomírovi Kará<strong>sk</strong>ovi, ktor˘<br />
sa vraj doteraz uãí hovoriÈ, a uÏ je niekoºko<br />
rokov odvtedy, ão sa mu to stalo<br />
Neviem, to by bolo absolútne strieºanie od<br />
pása, k tomu ma nedotlaãíte. Bude zaujímavé<br />
sledovaÈ, ão on urobí, ale aby som ja teraz hádal,<br />
Ïe to urobí takto a takto – nie, na to ma nedostanete.<br />
Keì budem chcieÈ triafaÈ, tak si podám<br />
‰portku, ale nebudem hádaÈ, ão budú ºudia<br />
robiÈ v komplikovanej situácii. Budem sa sna-<br />
ÏiÈ sledovaÈ jeho kroky a potom, keì sa nejako<br />
zachová, môÏeme o tom hovoriÈ, ale aby sme my<br />
predpokladali, ão urobí a potom z toho hypotetického<br />
predpokladu vyvodzovali daão ìal‰ie, to<br />
uÏ je tenk˘ ºad, na ktor˘ ja nejdem.<br />
A to by ste aspoÀ vedeli alebo chceli povedaÈ,<br />
ako by ste pravdepodobne zareagovali vy,<br />
keby ste sa dostali do takejto prekérnej situácie<br />
Neviem. Najhor‰ie na situácii RasÈa Îitného<br />
je, Ïe to nie je buì – alebo, ale Ïe to je aj – aj.<br />
MôÏem v‰ak povedaÈ, Ïe asi by som si dosÈ<br />
trie<strong>sk</strong>al hlavu, keìÏe by to znamenalo, Ïe som<br />
konal veºmi nerozváÏne. BohuÏiaº, v Ïivote sa<br />
to stáva. Nech prv˘ hodí kameÀom, kto nikdy niã<br />
nerozváÏne neurobil, lebo staãí sekunda nepozornosti<br />
a dostanete sa do veºkej nepríjemnosti.<br />
To by som zase klamal, keby som tvrdil, Ïe<br />
som nikdy v Ïivote neprekroãil povolenú r˘chlosÈ.<br />
Ale mám také svoje Ïivotné zásady, ktoré<br />
sa snaÏím dodrÏiavaÈ, a to aj pri ‰oférovaní, napríklad<br />
Ïe nepredbieham, keì nevidím. A zatiaº<br />
ma to nejako ochránilo. Ale kto sadne za volant,<br />
ÈaÏko môÏe povedaÈ, Ïe sa mu niã nemôÏe staÈ.<br />
A to je tak tro‰ku aj na ospravedlnenie RasÈa Îitného,<br />
Ïe asi nikto, kto si sadol za volant, nemô-<br />
Ïe povedaÈ, Ïe jemu by sa niã také nemohlo<br />
staÈ. Mohlo. Ale keì sa to uÏ stane, treba sa k<br />
tomu postaviÈ chlap<strong>sk</strong>y. To je v‰etko, ão k tomu<br />
môÏem povedaÈ.<br />
S Oliverom Andrásym<br />
uvaÏoval Ernest Weidler<br />
76
G L O S Y – P O Z N Á M K Y – E S E J E<br />
Tento spôsob leta nebol nudn˘<br />
Napísal by moÏno Vladislav Vanãura, keby<br />
bol toto leto politick˘m komentátorom. Lebo<br />
napriek parlamentn˘m prázdninám a olympij<strong>sk</strong>˘m<br />
hrám nenastal pokoj zbraní ani doma,<br />
ani v zahraniãí.<br />
Na ‰tarte leta boli ústavní sudcovia<br />
Bizarnú ‰tartovaciu pi‰toº do letn˘ch prázdnin<br />
mali v rukách ústavní sudcovia, keì rozhodli,<br />
Ïe s v˘rokom o zákone o preukazovaní<br />
pôvodu majetku poãkajú do septembra,<br />
keì sa bude môcÈ na vynesení v˘roku osobne<br />
zúãastniÈ aj predseda NR SR Pavol Pa‰ka.<br />
Nejasností okolo tohto rozhodnutia bolo viacero<br />
– spoãiatku sa zdalo, Ïe ústavní sudcovia<br />
uÏ vedia, ako rozhodnú, prinajmenej oznamovanie<br />
rozhodnutia na presnú hodinu<br />
tomu nasvedãovalo. O deÀ ne<strong>sk</strong>ôr vy‰lo najavo,<br />
Ïe „v predmetnej veci e‰te v tajnom<br />
hlasovaní pléna Ústavného súdu SR nebolo<br />
rozhodnuté“. Oveºa komplikovanej‰ia situácia<br />
v‰ak nastane po rozhodnutí Ústavného<br />
súdu – lebo zákon (alebo jeho ãasti) sú v súlade<br />
s ústavou alebo nie. Prv˘ variant nedá<br />
spávaÈ mnoh˘m ºuìom z podsvetia alebo r˘chlokvasenej<br />
zbohatlíckej elity a zákon o preukazovaní<br />
pôvodu majetku sa stane súãasÈou<br />
mnoh˘ch nielen politick˘ch súbojov. Ak je<br />
v‰ak zákon ako celok, alebo jeho niektoré paragrafy<br />
protiústavné, spokojní budú síce predsedovia<br />
SNS a ªS-HZDS, ktorí sa netajili<br />
v˘hradami voãi zákonu, v opaãnej situácii<br />
bude predseda Smeru-SD Robert Fico, pod-<br />
ºa ktorého vyjadrení je preukazovanie pôvodu<br />
majetku jeho srdcovou záleÏitosÈou a bude<br />
musieÈ sa s problémom pochybne zí<strong>sk</strong>an˘ch<br />
majetkov nejak˘m spôsobom vyrovnaÈ. MôÏe<br />
síce povedaÈ, Ïe proti rozhodnutiu ústavn˘ch<br />
sudcov niã nezmôÏe ani on, ale veºmi t˘m<br />
svojich priaznivcov nepote‰í. TobôÏ, ak bude<br />
musieÈ nájsÈ spôsob, ako dôveryhodne reagovaÈ<br />
na oãakávan˘ návrh takéhoto zákona z<br />
dielne Konzervatívnych demokratov Sloven<strong>sk</strong>a.<br />
Hoci keby ústavní sudcovia rozhodli, Ïe<br />
zákon sa musí t˘kaÈ iba majetku zí<strong>sk</strong>aného od<br />
dátumu jeho úãinnosti iksypsilon, pote‰ili by<br />
sa mnohí. A mnohí z t˘ch mnoh˘ch by boli<br />
koneãne za vodou.<br />
Malá h⁄ba p˘ta viac<br />
Ani letn˘ spánok nezabránil tomu, aby sa<br />
sloven<strong>sk</strong>á politická scéna obohatila o jeden<br />
politick˘ subjekt a o di<strong>sk</strong>usiu o pripravovanej<br />
liberálnej strane. Viacero politológov a<br />
analytikov sa nazdáva, Ïe „na Sloven<strong>sk</strong>u existuje<br />
voºn˘ priestor na vznik novej politickej<br />
strany, ktorá by mohla uspieÈ v parlamentn˘ch<br />
voºbách. Ch˘ba v‰ak osobnosÈ, ktorá by za<br />
t˘mto zo<strong>sk</strong>upením stála“, tvrdia títo analytici<br />
a sãasti majú pravdu. Je zjavné, Ïe ºah‰ie<br />
sa presadzuje strana, ktorá má na ãele v˘raznú<br />
a mediálne známu osobnosÈ – nemenej dôleÏité<br />
sú v‰ak aj my‰lienky, ktoré takáto osobnosÈ<br />
a jej personálne okolie presadzuje. Ak sa<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u di<strong>sk</strong>utuje o ch˘bajúcej strane,<br />
zväã‰a sa di<strong>sk</strong>usie t˘kajú absencie liberálnej<br />
strany – lebo v NR SR sú strany akékoºvek,<br />
len nie liberálne. âo je vzhºadom na minulosÈ<br />
liberálnych projektov (VPN, ODÚ, AD,<br />
ANO) a na ich v˘znamn˘ prínos pri reformovaní<br />
komunistického alebo meãiarov<strong>sk</strong>ého<br />
Sloven<strong>sk</strong>a predsa len prekvapujúce. Posledn˘m<br />
politikom, ktor˘ verejne deklaroval liberálnu<br />
orientáciu svojej strany, bol Pavol Ru<strong>sk</strong>o,<br />
u ktorého v‰ak nikto nepochyboval, Ïe<br />
túto orientáciu si mediálny magnát vybral aj<br />
preto, Ïe bola voºná. A Ïe pod liberalizmus ru<strong>sk</strong>ov<strong>sk</strong>ého<br />
razenia bolo moÏné <strong>sk</strong>ryÈ aj archeologick˘<br />
prie<strong>sk</strong>um buldozérmi v záujme<br />
kórej<strong>sk</strong>ého investora. Na druhej strane treba<br />
priznaÈ, Ïe v spore o vatikán<strong>sk</strong>ej zmluvy a interrupãn˘<br />
zákon bol Ru<strong>sk</strong>o jedin˘m predsedom<br />
parlamentnej strany, ktor˘ úprimne zastával<br />
liberálne postoje.<br />
Najãerstvej‰ím pokusom o vybudovanie<br />
liberálnej strany sa netají Róbert Nemcsics –<br />
ak sa ako o ãerstvom pokuse dá hovoriÈ o projekte,<br />
ktor˘ sa rodí uÏ tretí rok. Je nepochybné,<br />
Ïe najnov‰í trend vytvoriÈ zo Sloven<strong>sk</strong>a<br />
ak˘si paternalistick˘ ostrov, si priam vyÏaduje<br />
aj liberálne orientovaného protivníka, lebo<br />
predov‰etk˘m liberálna strana môÏe byÈ autentick˘m<br />
odporcom v‰etk˘ch tak˘chto pokusov.<br />
„Okrem osobnosti na presadenie sa v najbliωích<br />
voºbách v‰ak zrejme naãim e‰te niekoºko<br />
detailov – prehºadné transparentné financovanie<br />
(bez cash v trezoroch podnikate-<br />
ºov a finanãn˘ch <strong>sk</strong>upín); tím lídrov, lebo na<br />
stranu jedného ãloveka – v‰evedka liberálni<br />
voliãi pozitívne nezareagujú; lídrov, ktorí sú<br />
osobnosÈami v kºúãov˘ch rezortoch (ekonomika,<br />
bezpeãnosÈ, legislatíva, sociálne veci,<br />
zdravotníctvo, kultúra, médiá...) a vedia so<br />
svojím okolím zrozumiteºne a dôveryhodne<br />
komunikovaÈ; lídrov, ktorí nemajú maslo na<br />
hlave z obdobia meãiarizmu a Dzurindov˘ch<br />
vlád, aby mohli slobodne a bez bumerangového<br />
efektu poukazovaÈ na ‰kandály v‰etk˘ch<br />
doteraj‰ích vlád, aj súãasnej; zhodn˘ alebo<br />
aspoÀ pribliÏn˘ postoj k doteraj‰ím reformám;<br />
zhodu na kºúãov˘ch problémoch súãasnej<br />
spoloãnosti (reformy, informaãná spoloãnosÈ,<br />
bioetické otázky, ochrana súkromného<br />
vlastníctva, sloboda prejavu, priateº<strong>sk</strong>˘ ‰tát);<br />
zhodn˘ alebo aspoÀ pribliÏn˘ postoj ku kºúãov˘m<br />
historick˘m a politick˘m udalostiam<br />
20. storoãia (1918, 1938, 1948, 1989, 1998);<br />
dôveryhodné osobnosti v regiónoch, ktoré<br />
dokáÏu pritiahnuÈ voliãov a neodradia ich<br />
svojou doteraj‰ou ãinnosÈou (kaÏd˘ o kaÏdom<br />
nieão vie); aspoÀ minimálnu priazeÀ ãi objektivitu<br />
mienkotvorn˘ch médií, ktoré sa nedajú<br />
kúpiÈ ich politick˘mi protivníkmi...“<br />
âo nie je na jednu novú stranu práve málo<br />
– ale ak má byÈ liberálna strana len premaºovanou<br />
podobou toho, ão tu uÏ máme, nech<br />
rad‰ej ani nevznikne. ëal‰í neúspech liberálnej<br />
strany by mohol byÈ pre liberalizmus na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u smrteºn˘.<br />
Iná situácia je v konzervatívnom priestore.<br />
Pod vedením ‰tyroch odídencov z KDH bola<br />
na ministerstve vnútra zaregistrovaná nová<br />
strana – Konzervatívni demokrati Sloven<strong>sk</strong>a.<br />
Ich prezident<strong>sk</strong>˘ kandidát Franti‰ek Miklo‰-<br />
ko v rozhovore pre Parlamentn˘ kuriér v podstate<br />
vyãerpávajúco vysvetlil dôvody svojej<br />
kandidatúry, aj vzniku novej konzervatívnej<br />
strany: „Z KDH sme odi‰li zo zásadn˘ch dôvodov<br />
– preto, lebo sme nadobudli presvedãenie,<br />
Ïe v KDH uÏ nie je ten étos idealizmu,<br />
v akom sme tam Ïili po cel˘ ãas a nechcelo<br />
sa nám pohybovaÈ v tej novej polohe, chceli<br />
sme sa nejako pokúsiÈ udrÏaÈ tento typ politiky<br />
na sloven<strong>sk</strong>ej politickej scéne. âiÏe beriem<br />
tú kandidatúru váÏne, ale vnímam ju aj<br />
ako súãasÈ ná‰ho príbehu po odchode z KDH.<br />
To znamená, Ïe sa pokú‰ame aj cezo mÀa ako<br />
prezident<strong>sk</strong>ého kandidáta, potom aj cez voºby<br />
do Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu a do sloven<strong>sk</strong>ého<br />
parlamentu udrÏaÈ tento typ politiky v hre.<br />
Myslím si, Ïe sme sa spolu s âarnogur<strong>sk</strong>˘m<br />
zaslúÏili o to, Ïe politika kresÈan<strong>sk</strong>˘ch demokratov<br />
sa stala trvale prítomnou aj v zmysle<br />
ideovom. Myslím si, Ïe v sloven<strong>sk</strong>ej krajine,<br />
ktorá chce byÈ pluralitná, ale teraz to hovorím<br />
z druhej strany, teda nechce byÈ len liberálnoobãian<strong>sk</strong>a,<br />
chce maÈ aj konzervatívne zastúpenie,<br />
by sa nemal vyprázdÀovaÈ tento priestor,<br />
ktor˘ hovorí o symbole krajiny. Prezident<br />
republiky ako hlava ‰tátu je v prvom rade<br />
symbolom krajiny.“ Analytici síce pochybujú,<br />
Ïe práve KDS bude novou parlamentnou<br />
stranou, nie v‰ak o tom, Ïe obohatia politickú<br />
di<strong>sk</strong>usiu na Sloven<strong>sk</strong>u.<br />
Dve zmeny vo vláde<br />
Vláda stabilnej koalície, akú Sloven<strong>sk</strong>o uÏ<br />
dávno nemalo, sa poãas letn˘ch dní zmenila<br />
na dvoch postoch – svoje kreslo stratil minister<br />
Ïivotného prostredia Jaroslav Izák (SNS),<br />
lebo si to Ïelal premiér Robert Fico a predseda<br />
SNS Ján Slota to akceptoval, a ministerka<br />
pôdohospodárstva Zdenka Kramplová,<br />
lebo si to Ïelal Vladimír Meãiar a akceptoval<br />
to premiér, lebo tak znie koaliãná dohoda.<br />
77
G L O S Y – P O Z N Á M K Y – E S E J E<br />
Okolnosti odchodu oboch ministrov v‰ak<br />
boli diametrálne odli‰né – nominant SNS<br />
opustil ministerstvo pre neetické ãerpanie z<br />
environmentálneho fondu – nie pre poru‰enie<br />
zákona, to nezaznamenal ani predseda<br />
vlády, ale pre neetické konanie pri ãerpaní.<br />
Zdenka Kramplová zasa opú‰Èa svoj post ministerky<br />
pre ãudné narábanie s darcov<strong>sk</strong>˘mi<br />
peniazmi pre ªS-HZDS a podivn˘ takmer miliardov˘<br />
tender na ministerstve pôdohospodárstva.<br />
Exministerka Kramplová tvrdila, Ïe<br />
odmietla stranícky klientelizmus, Meãiar zasa<br />
na tlaãovke odmietol, Ïe by niekto zo straníckych<br />
orgánov do neho zasahoval. Naopak<br />
zdôraznil, Ïe suma 900 mil. korún (29,9 milióna<br />
eur) bola vysoko nadhodnotená a Ïe od<br />
Kramplovej Ïiadal o nápravu v tendri. Tá<br />
v‰ak nemala spoãívaÈ v tom, Ïe víÈazom tendra<br />
bude niekto in˘. Podºa neho mala zru‰iÈ<br />
podprahov˘ tender a vypísaÈ nov˘, riadny. Pozoruhodné<br />
veci sa dejú na Sloven<strong>sk</strong>u a vraj<br />
niet niã nové pod slnkom (Kazateº).<br />
Je to bizarné kon‰tatovanie, ale <strong>sk</strong>utoãne aÏ<br />
budúcnosÈ a polícia môÏu dokázaÈ, kde je<br />
pravda v tomto spore o pozadie miliardového<br />
tendra – to v‰ak bude musieÈ polícia postupovaÈ<br />
oveºa dôslednej‰ie ako napríklad v<br />
prípade Rafajovho podpisovania za predsedu<br />
Slotu.<br />
Porovnateºne zaujímavé ako sú odchody<br />
ministrov, sú aj ich zotrvávania vo funkciách.<br />
Podºa zistení médií a opozície sú najviac atakovan˘mi<br />
ãlenmi vlády minister spravodlivosti<br />
·tefan Harabin a ministerka práce, sociálnych<br />
vecí a rodiny Viera Tomanová. K˘m<br />
o Harabinovom zotrvaní vo funkcii sa rozhodne<br />
na mimoriadnej septembrovej schôdzi,<br />
Vieru Tomanovú takáto procedúra zrejme<br />
e‰te ãaká. IsteÏe, nedá sa oãakávaÈ, Ïe by<br />
práve títo dvaja ãlenovia Ficovho kabinetu<br />
mali namále – napokon, premiér uÏ na ich adresu<br />
vyriekol, Ïe za ministrom Harabinom<br />
stojí celou svojou váhou a ak ministerka Tomanová<br />
spáchala zloãin, berie ho na seba.<br />
Kverulant a detailista by si moÏno preãítal návrh<br />
na odvolanie ministra Harabina a pozornej‰ie<br />
v‰imol, preão polícia obvinila riaditeºku<br />
nezi<strong>sk</strong>ovky Privilégium zo subvenãného<br />
podvodu – ale to predseda vlády nie je.<br />
A tak mimoriadne schôdze budú zrejme<br />
plniÈ úlohu postupného nahlodávania imidÏu<br />
premiérov˘ch chránencov – a informácie a<br />
obvinenia, ktoré na t˘chto schôdzach odznejú,<br />
budú postupne nahlodávaÈ aj imidÏ ochrancu<br />
oboch obviÀovan˘ch ministrov. ObviÀovan˘ch<br />
z nie bezv˘znamn˘ch <strong>sk</strong>utkov. Preto<br />
je nenáleÏité oãakávaÈ, Ïe premiérov nepo‰kvrnen˘<br />
imidÏ sa prejaví oãistou imidÏu<br />
Harabina a Tomanovej, <strong>sk</strong>ôr naopak, ‰kvrny<br />
na imidÏi oboch ãlenov vlády presiaknu ãasom<br />
aj na belostné rúcho predsedu vlády.<br />
Ale kto uÏ na Sloven<strong>sk</strong>u hºadí za roh, nebodaj<br />
za ten druh˘<br />
Ústavn˘ súd, po druhé<br />
PozmeÀujúci návrh poslanca Petra Pelegriniho,<br />
ktor˘m bola ãudn˘m spôsobom na trojnásobok<br />
roz‰írená sieÈ diaºnic a r˘chlostn˘ch<br />
ciest, na ktorej moÏno stavaÈ na súkromn˘ch<br />
pozemkoch aj bez dohody s ich vlastníkmi,<br />
ukázal v podivnom svetle v prvom pláne<br />
opoziãn˘ch poslancov, ktor˘m tento pofidérny<br />
pokus nemal uniknúÈ, ale aj ústavn˘ch<br />
sudcov. Problém je v tom, Ïe pri rokovaní o<br />
návrhu opoziãn˘ch poslancov z KDS, ktorí<br />
navrhovali ústavnú formu zákona o preukazovaní<br />
pôvodu majetku, sa koaliãní poslanci<br />
dohodli, Ïe poãkajú na rozhodnutie Ústavného<br />
súdu o (proti)ústavnosti pôvodného zákona<br />
– ktorého úãinnosÈ Ústavn˘ súd pozastavil<br />
krátko po prijatí podania dvoch <strong>sk</strong>upín poslancov.<br />
A tak napriek siln˘m reãiam o potrebe<br />
takéhoto zákona Národná rada ãaká na<br />
rozhodnutie ústavn˘ch sudcov – dokonca o<br />
dva mesiace dlh‰ie, ako bolo pôvodne plánované.<br />
V podobnej legislatívnej situácii sa<br />
v‰ak zachovali inak – a na pochybnosti o<br />
protiústavnosti zákona o ur˘chlenej v˘stavbe<br />
diaºnic, a na podanie podnetu opoziãn˘ch<br />
poslancov, nereagoval rovnako ani Ústavn˘<br />
súd. Naopak, v ãase, keì e‰te ústavní sudcovia<br />
ani len zìaleka nerozhodli o tom, kedy sa<br />
problému budú venovaÈ (a dokonca ani nepozastavili<br />
jeho úãinnosÈ), prijali koaliãní poslanci<br />
podivn˘m manévrom ìal‰iu zákonnú<br />
normu, roz‰irujúcu podozrenie o protiústavnej<br />
v˘stavbe ìal‰ích tristo kilometrov diaºnic<br />
a r˘chlostn˘ch ciest.<br />
Pouãenia sa núkajú dve – pohotovosÈ koaliãn˘ch<br />
poslancov a ústavn˘ch sudcov je príkladná,<br />
ak ide o majetok najbohat‰ích ºudí na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u. Po druhé, ak ide o majetok neznámych,<br />
nie veºmi vplyvn˘ch a voliã<strong>sk</strong>y nepoãetn˘ch<br />
vlastníkov pozemkov, blíÏi sa r˘chlosÈ<br />
koaliãn˘ch poslancov a ústavn˘ch sudcov<br />
k nule.<br />
A hoci Ivan Ga‰paroviã spomínan˘ zákon<br />
poslancom vrátil, len veºmi málo pozorovateºov<br />
sa nazdáva, Ïe bude v tomto súboji<br />
úspe‰n˘. Hlava ‰tátu sa zachovala tak, ako sa<br />
mala. Kedy tak urobí sudcov<strong>sk</strong>á elita<br />
Róbert Kotian<br />
78
G L O S Y – P O Z N Á M K Y – E S E J E<br />
Ja som baník (robotník,<br />
komunista, katolík) – kto je viac<br />
Aj poãas komunistického reÏimu, keì sa hovorilo<br />
o rovnosti v‰etk˘ch ºudí, predsa len boli veºké<br />
<strong>sk</strong>upiny, ktoré sa svojím spoloãen<strong>sk</strong>˘m postavením<br />
a svojou kvalitou od ostatn˘ch odli‰ovali. Pod-<br />
ºa komunistického historika Viliama Plevzu „robotnícka<br />
trieda je nositeºom v‰etkého najlep‰ieho, ão<br />
je v ºudstve“ a známy slogan „Ja som baník, kto<br />
je viac“ vyãleÀoval e‰te aj z tejto <strong>sk</strong>velej triedy uωiu<br />
‰pecializáciu ako maximum, ão moÏno medzi pracujúcimi<br />
nájsÈ. (Priãom nepochybujeme, Ïe baníctvo<br />
patrí medzi najÈaωie a najrizikovej‰ie povolania<br />
– ale dávaÈ baníkom punc priam boÏ<strong>sk</strong>ej v˘luãnosti<br />
iste nie je veºmi spravodlivé pri konfrontácii<br />
s hutníkmi, vodiãmi kamiónov alebo aj s chirurgmi.)<br />
A tak ako sú dnes katolíci – podºa kÀaza Pako‰a<br />
– uctievatelia viery, ktorá „má najvy‰‰iu morálku“,<br />
tak vtedy boli ãlenovia komunistickej strany<br />
ãímsi viac neÏ my ostatní, pretoÏe aj podºa oficiálnych<br />
uãebníc „KSâ bola revoluãn˘m predvojom<br />
robotníckej triedy“ a ãlenovia strany mali naozaj<br />
privilégiá, na ktoré ostatní nedorástli. Napríklad<br />
ich deti mali prednosÈ pri prijímaní na vysoké<br />
‰koly.<br />
Pavel Pako‰, ktor˘ je 18 rokov rím<strong>sk</strong>okatolíckym<br />
kÀazom, pred rokom, v lete 2007, v rozhovore pre<br />
Sme (12. 7. 2007) kon‰tatoval: „Toto náboÏenstvo<br />
(katolícke) má najvy‰‰iu morálku. Hovorí o svätosti<br />
a tú si musí ãlovek vybojovaÈ, dospieÈ k nej. ·tudoval<br />
som nielen na‰u vieru, ale aj iné dostupné<br />
cesty a porovnával som. Niã vzne‰enej‰ie som v‰ak<br />
nena‰iel. (Ostatné viery) tak˘mi nie sú. Urãite nie<br />
sú rovnocenné. A nie v‰etci máme rovnakého Boha.<br />
Pozor na „ctiteºov jedného boha", lebo JeÏi‰a nedali<br />
na kríÏ ani ateisti, ani budhisti a hinduisti, ale<br />
ctitelia jediného Boha, ktorí nevedeli prijaÈ hlb‰iu<br />
pravdu, Ïe Boh má Syna aj medzi ºuìmi.“<br />
P˘chou, ba aÏ neboÏ<strong>sk</strong>ou nafúkanosÈou nas˘tené<br />
Pako‰ove slová by nestáli ani za to, aby si ich<br />
niekto v‰imol, keby nekoncentrovali v sebe zárodok<br />
jedného z najnebezpeãnej‰ích javov ºud<strong>sk</strong>ej<br />
spoloãnosti od jej historicky známych zaãiatkov.<br />
NáboÏen<strong>sk</strong>á, nacionálna, rasová alebo triedna nadradenosÈ<br />
– a najmä jej ‰írenie medzi prívrÏencami<br />
daného spoloãenstva – je rozbu‰kou, ktorá dokáÏe<br />
rozvíriÈ tragické strety jedn˘ch státisícov proti<br />
druh˘m, a ak tí prví majú väã‰iu politickú, ekonomickú,<br />
propagandistickú, vojen<strong>sk</strong>ú alebo inú<br />
moc neÏ tí druhí, môÏe sa to <strong>sk</strong>onãiÈ smrÈou nevídaného<br />
mnoÏstva v podstate nevinn˘ch ºudí.<br />
Samozrejme, Pako‰ sa úzkostlivo snaÏí, aby ho<br />
nikto nemohol obviniÈ z antisemitizmu – z najniãivej‰ej<br />
formy rasizmu 20. storoãia –, a tak svoju<br />
úvahu o vyspelom náboÏenstve – katolíckom – na<br />
rozdiel od vierovyznania, ktoré je moÏno e‰te hor-<br />
‰ie, nemorálnej‰ie, menej vzne‰ené, neÏ je budhistické<br />
alebo hinduistické, ãi dokonca neÏ je neverectvo,<br />
zaobaºuje do slov, ktoré okºukou hovoria o<br />
nemravnom vierovyznaní popierajúcom „hlb‰iu<br />
pravdu, Ïe Boh má Syna aj medzi ºuìmi.“ KaÏd˘<br />
v‰ak, kto pozná Nov˘ zákon, vie, Ïe JeÏi‰a Krista<br />
vydali Pilátovi, aby ho dal ukriÏovaÈ, jeruzalem<strong>sk</strong>˘<br />
veºkÀaz Kaifበs ìal‰ími Ïidov<strong>sk</strong>˘mi veºkÀzmi,<br />
zákonníkmi a star‰ími ºudu.<br />
Pravda, sebavedomie sloven<strong>sk</strong>ého rím<strong>sk</strong>okatolíckeho<br />
kÀaza o tom, ão je hlb‰ia pravda, sa neopiera<br />
o Ïiaden reálny argument, ale len – alebo najmä<br />
– o vieru jednej miliardy a niekoºk˘ch stotisíc pozem‰Èanov,<br />
k˘m ìal‰ie 4/5 ºud<strong>sk</strong>˘ch bytostí, a to je<br />
dosÈ veºa ºudí, svoj vzÈah k Bohu opierajú o inú vierouku,<br />
bez toho, aby jediného Boha roz‰irovali o<br />
ìal‰ích dvoch – ãi Boh-JeÏi‰ Kristus a Boh-Duch<br />
svät˘ sú niωími bohmi neÏ je Boh-Otec – a veºk˘<br />
poãet obyvateºov Zeme v Boha vôbec neverí. Ak<br />
chce niekto veriÈ v poslanie JeÏi‰a Krista, nemôÏe<br />
sa vo svojej argumentácii uch˘liÈ k takému globálnemu<br />
a v tomto kontexte prázdnemu tvrdeniu, Ïe<br />
je to hlb‰ia pravda. T˘m totiÏ moÏno oznaãiÈ ãokoºvek.<br />
O svojej hlb‰ej pravde je presvedãen˘ fanatick˘<br />
islamista, ktor˘ sa pridá k bin Ládinov˘m teroristom,<br />
zlo odmietajúci gándhista, ktorému imponuje<br />
satyagraha, teda hºadanie pravdy alebo <strong>sk</strong>ôr<br />
pravdivosti, a rovnako aj domáci katolícky misionár<br />
Anton Srholec, ktor˘ svoju zboÏnú pravdu vidí<br />
v tom, Ïe sa stará o bratislav<strong>sk</strong>˘ch bezdomovcov.<br />
TotiÏ v‰etko, ão súvisí s Bohom, má také zloÏité parametre,<br />
Ïe kaÏdá veliãina si vyÏaduje oveºa nároãnej‰ie<br />
uvaÏovanie neÏ to umoÏÀuje pár fráz hodiacich<br />
sa na ãokoºvek pri <strong>sk</strong>úmaní „BoÏej témy“.<br />
Zhodou okolností poãas roka od uverejnenia<br />
Pako‰ov˘ch názorov vy‰li v novinách, najmä v<br />
Sme a v Sme.<strong>sk</strong>, viaceré rozsiahle a v podstate<br />
analytické rozhovory s predstaviteºmi takmer v‰etk˘ch<br />
relevantn˘ch európ<strong>sk</strong>o-ázij<strong>sk</strong>˘ch náboÏen<strong>sk</strong>˘ch<br />
spoloãenstiev. Ale ani v jednom z nich sa neobjavila<br />
taká bohorovná sebaistota ako v Pako‰ovom.<br />
Napríklad protestant<strong>sk</strong>˘ teológ Michal Havran<br />
ml. oveºa uváÏenej‰ie hovorí: „Protestant<strong>sk</strong>á teológia,<br />
napriek tomu, Ïe ãasto zlyhávala a zlyháva,<br />
dokázala v sebe vÏdy nájsÈ vnútorné zdroje na to,<br />
aby sa vrátila k svojmu pôvodnému poslaniu: ByÈ<br />
na strane slab‰ích ºudí.“ (Sme, 29. 7. 08)<br />
Aj b˘val˘ vysok˘ ãlen baháj<strong>sk</strong>ej hierarchie –<br />
Svetového domu spravodlivosti – Ian Chalmers<br />
Semple (Sme 9. 8. 08) hovorí oveºa zdrÏanlivej‰ie:<br />
„Predt˘m som bol dosÈ neortodoxn˘m kresÈanom,<br />
zároveÀ som mal obrov<strong>sk</strong>˘ch strach, pretoÏe som<br />
videl, v akom stave sa nachádza svet v roku 1949.<br />
Uvedomil som si, Ïe kresÈania sa uÏ dvetisíc rokov<br />
snaÏia budovaÈ na zemi mier, priãom k nemu v podstate<br />
za cel˘ ten ãas nedospeli. Videl som tieÏ Bibliu,<br />
v ktorej sa pí‰e, Ïe JeÏi‰ priniesol meã. Vtedy<br />
som si povedal, Ïe správaÈ sa ão najlep‰ie je mojou<br />
úlohou, a prinesenie mieru nechaÈ rad‰ej na<br />
Boha. JeÏi‰ síce na zem priniesol isté princípy,<br />
podºa ktor˘ch sa majú správaÈ jednotlivci, ale zabezpeãenie<br />
svetového mieru bolo podmienené jeho<br />
druh˘m príchodom.“ Pritom Baháji tieÏ hºadajú<br />
správne zm˘‰ºanie a správny názor – teda pravdu:<br />
„Jedn˘m z princípov baháj<strong>sk</strong>ej viery je nezávislé<br />
hºadanie pravdy. Keì sa mi dostalo toto uãenie do<br />
rúk, aj ja som zaãal <strong>sk</strong>úmaÈ, ãi sú tie tvrdenia<br />
pravdivé. Moja <strong>sk</strong>úsenosÈ za celé desaÈroãia hovorí,<br />
Ïe sú.“ Na základe ãoho – okrem osobnej viery<br />
– sa môÏe niekomu zdaÈ bliωia a dôveryhodnej-<br />
‰ia pravda Pavla Pako‰a a inému zasa Sempleho<br />
V mene neomylnej pravdy sa podarilo na zaãiatku<br />
tohto storoãia katolíckemu kléru a ãasti rodiãov,<br />
ktorí absolutizovali svoje náhºady na duchovné<br />
zdravie ‰kolopovinn˘ch detí v súlade ani nie tak s<br />
kresÈan<strong>sk</strong>˘mi princípmi, ako <strong>sk</strong>ôr s ustrnut˘mi pohºadmi<br />
na v‰etky spoloãen<strong>sk</strong>é normy, zabrániÈ uvedeniu<br />
jogy do ‰kôl ako súãasti telocviku. Mali síce<br />
pravdu, Ïe joga otvára priestor na zduchovnenie telesn˘ch<br />
pohybov a na oboznámenie detí s princípmi<br />
iného náboÏenstva neÏ je kresÈan<strong>sk</strong>é, ale keìÏe<br />
Sloven<strong>sk</strong>o je obãian<strong>sk</strong>y, sekulárny ‰tát a nie nábo-<br />
Ïen<strong>sk</strong>˘, a keìÏe kresÈanstvo alebo Ïidovstvo nie<br />
v‰etk˘ch uspokojuje, je problematické, ak nie priamo<br />
neprípustné, aby sa úplne znemoÏnilo poznanie<br />
in˘ch právd alebo in˘ch náboÏen<strong>sk</strong>˘ch v˘chodí<strong>sk</strong>,<br />
neÏ je jedno jediné: to, ktoré sa povaÏuje na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u za tradiãné, za náboÏenstvo „dedov“, a<br />
preto automaticky za najsprávnej‰ie. Aj preto sa<br />
zdá, Ïe Mahé‰varánanda, autor systému Joga v<br />
dennom Ïivote, oprávnene upodozrieva kÀazov<br />
najsilnej‰ej sloven<strong>sk</strong>ej cirkvi, Ïe sa priamej konfrontácie<br />
svojich náboÏen<strong>sk</strong>˘ch predstáv s ostatn˘mi<br />
váÏne obávajú:<br />
„Joga je vyrovnávajúci princíp, ktor˘ balansuje<br />
a vyrovnáva viditeºné i neviditeºné elementy.<br />
Îiadne náboÏenstvo, dokonca ani hinduizmus, nie<br />
je na tejto planéte star‰ie ako joga. Boh, jednotlivec,<br />
viera, modlitba, dobr˘, zl˘, hriech, utrpenie,<br />
‰Èastie... to v‰etko sú princípy jogy. A obsahuje ich<br />
vlastne kaÏdé náboÏenstvo. MládeÏi na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
‰kodí najviac konflikt medzináboÏen<strong>sk</strong>˘. Joga by ich<br />
oslobodila. Dnes uÏ nemôÏete deti ohlupovaÈ ako<br />
kedysi, veì máme dobu internetu. V‰etky médiá sa<br />
vìaka nemu prepojili a z celého sveta vlastne vznikla<br />
malá dedina. UÏ 5-roãné deti dávajú vám otázky,<br />
na ktoré máte problém odpovedaÈ. Ja nemám<br />
Ïiadny problém. Ja môÏem pokojne kºaknúÈ pred Je-<br />
Ïi‰om a objaÈ ho, nosiÈ so sebou Bibliu. Problém<br />
má druhá strana. Tí, ktorí majú strach a pocit viny.<br />
Ja strach nemám, pretoÏe som vyrástol v hinduizme,<br />
ktor˘ je pln˘ tolerancie. Oni moÏno vyrástli v<br />
strachu.“<br />
Ale uÏ ãi má Ind pravdu, alebo nie, na tom v súvislosti<br />
na‰ej úvahy ani nezáleÏí. Prudko sa meniaci<br />
Ïivot pod tlakom úÏasn˘ch objavov posledn˘ch<br />
desaÈroãí, ktoré asi najviac ovplyvnili Ïivotn˘ ‰t˘l,<br />
rozsah a obsah osobn˘ch záujmov a aj intelektuálnu<br />
úroveÀ mladej generácie – oveºa <strong>sk</strong>ôr neÏ sa staromódni<br />
predstavitelia v‰etk˘ch relevantn˘ch cirkví<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u nazdajú – ich donúti oveºa viac sa<br />
zaujímaÈ o názory ‰tudentov i mlad˘ch robotníkov<br />
a nevyh˘baÈ sa ani najpálãivej‰ím otázkam, ktoré<br />
79
G L O S Y – P O Z N Á M K Y – E S E J E<br />
vyslovia. V internetov˘ch di<strong>sk</strong>usiách stredo‰kolákov<br />
sa navzájom sami seba ãasto p˘tajú, preão sa<br />
ãlovek narodil, keì musí zomrieÈ, ako, v akej podobe<br />
sa du‰a udrÏí, ak telo zhnije alebo zhorí, preão<br />
mladí manÏelia tak veºmi chcú maÈ deti, keì je<br />
to len tisícroãné udrÏiavanie Ïivota bez nejakého<br />
hlb‰ieho zmyslu atì. Pritom je príznaãné, Ïe neraz<br />
viac dôverujú primeran˘m a uspokojiv˘m odpovediam<br />
svojich vrstovníkov neÏ rodiãov, uãiteºov<br />
alebo aj duchovn˘ch. Ak kÀazi nechcú zostaÈ iba<br />
pastoraãn˘mi úradníkmi, ãi priam byrokratmi s<br />
nacviãen˘mi v˘poveìami a zmechanizovan˘mi<br />
odpoveìami, budú musieÈ oveºa pruÏnej‰ie, premyslenej‰ie<br />
a otvorenej‰ie reagovaÈ na kaÏd˘ podnet,<br />
ktor˘ príde nielen od mlad˘ch, ale od kohokoºvek<br />
zo ‰ir‰ej verejnosti.<br />
Ani v náhºadoch a pocitoch nemeckej budhistky,<br />
ktorá pôvodne vyrastala „v príjemnej kresÈan<strong>sk</strong>ej<br />
rodine“, priãom jej rodiãia sú doteraz „veºmi<br />
angaÏovaní v evanjelickej cirkvi“, nieto ani stopy<br />
po pov˘‰enosti alebo privilegite, ktorá sála z textu<br />
katolíckeho duchovného. Naopak, bola aj s desiatkami<br />
in˘ch kresÈanov, ktorí sa stali súãasÈou<br />
budhistického centra v juÏnom Nemecku, úplne<br />
prekvapená, keì zistila, Ïe budhizmus je oveºa<br />
star‰í ako kresÈanstvo. A k veºkej zdrÏanlivosti i k<br />
vedomiu nepatrnosti ju priviedla obdivuhodná nebombastickosÈ,<br />
nepompéznosÈ, neokázalosÈ a<br />
<strong>sk</strong>romnosÈ samotného Budhu pri vystupovaní a<br />
komunikácii s ºuìmi. Karola Schneider-Waldner<br />
uvaÏuje (Sme.<strong>sk</strong>, 20. 12. 2007): „O budhizme ani<br />
nemoÏno povedaÈ, Ïe ide o ãisté náboÏenstvo, pretoÏe<br />
Budha sám povedal: ’Po mne príde veºa in˘ch<br />
dobr˘ch tradícií, ide o to, aby sa ºudia rozvíjali‘.<br />
V‰etci chcú byÈ ‰Èastní a vyhnúÈ sa utrpeniu. Budha<br />
tvrdil: ’Na‰iel som cestu, ale keì chcete nieão<br />
vedieÈ, musíte sa sami p˘taÈ, pretoÏe nejde ani o<br />
misionárstvo, ani o to, aby som vám ukazoval, ão<br />
je najsprávnej‰ie.‘ ªudia sami musia prísÈ na to,<br />
ão chcú. U nás to teda nie je o tom, Ïe niekto za<br />
vami príde a nanúti vám názor. DôleÏit˘ citát Budhu<br />
je: ’MôÏem vám iba ukázaÈ, akou cestou som<br />
‰iel.‘ Keì zomieral, povedal: ’Dal som vám v‰etko,<br />
ão som mal, ale cestu si musíte nájsÈ sami‘. Pre<br />
mÀa je dobr˘m uãiteºom budhizmu ten, kto chce,<br />
aby bol jeho Ïiak nezávisl˘m.“<br />
Budhisti, ale ani veriaci z mnoh˘ch in˘ch zo<strong>sk</strong>upení<br />
sa nehonosia t˘m, aké mnoÏstvo ich je v nejakej<br />
societe a nevynucujú si na základe tejto formálnej<br />
ãíselnej prevahy rôzne práva, samozrejme,<br />
väã‰inou na úkor ostatn˘ch inak zm˘‰ºajúcich,<br />
inak cítiacich, inak veriacich obyvateºov ‰tátu. Pritom<br />
JeÏi‰ povedal: „Ale ja vám hovorím: Milujte<br />
svojich nepriateºov a modlite sa za t˘ch, ão vás prenasledujú...“<br />
Mt 5/44. Katolíci si vynucujú mnohé<br />
zákony, vyhlá‰ky a rozhodnutia nie na základe<br />
debaty a presviedãania o zmysle a hodnote nejakého<br />
nariadenia, ale politick˘m tlakom, a niekedy<br />
priamo nátlakom.<br />
Bolo by, samozrejme, nezmyslom robiÈ z nás<br />
hlupákov, ktorí z posunutého zorného uhla neÏ citovan˘<br />
katolícky kÀaz tieÏ nejako rozli‰ujú kvalitu<br />
ºudí (a zo<strong>sk</strong>upení, do ktor˘ch sa zdruÏujú) pau-<br />
‰álne podºa toho, ãi sú Nemci alebo Francúzi, pravoslávni,<br />
katolíci, ãe<strong>sk</strong>í bratia, Ïidia alebo evanjelici,<br />
árijci alebo neárijci, robotníci, intelektuáli alebo<br />
duchovní, a podºa toho, ãi sú to príslu‰níci tej<br />
ãi onej cirkvi, tej ãi onej politickej strany, toho ãi<br />
onoho obãian<strong>sk</strong>eho zdruÏenia. Nadãasové ºud<strong>sk</strong>é,<br />
humanistické princípy si nemá právo nik prisvojovaÈ,<br />
zlodejmi, lupiãmi, vrahmi, klientelistami alebo<br />
okrádaãmi ‰tátu sa ºudia stávajú kdekoºvek –<br />
akoby to bolo kdesi vnútri nich, hoci ani to nebude<br />
celkom pravda, Ïe by ºudia boli náchylní k svinstvám<br />
len podºa nejak˘ch genetick˘ch daností. Aj<br />
v stranách s naju‰ºachtilej‰ími heslami a tézami, aj<br />
v cirkvách s najboÏ<strong>sk</strong>ej‰ími BoÏími prikázaniami,<br />
aj v najdemokratickej‰ích ‰tátoch sú grázli, ktor˘m<br />
nieto na Zemi páru.<br />
Na‰ím zámerom teda nie je ukázaÈ súdiacim prstom<br />
na niekoho podºa jeho spoloãen<strong>sk</strong>ej zaradenosti,<br />
my chceme len, naopak, povedaÈ, Ïe nik<br />
nemá právo prisvojovaÈ si aureolu morálnej nedotknuteºnosti<br />
a v˘luãnosti na úkor in˘ch ºudí. Ak pripomeniem<br />
to, ão je dávno známe, nebude to preto,<br />
Ïe by som chcel zveliãovaÈ be‰tialitu klanu duchovn˘ch<br />
na ist˘ch miestach Európy v ist˘ch v˘sekoch<br />
historického ãasu. Ale kto si preãíta ch˘rne<br />
Kladivo na ãarodejnice a so zaÈat˘mi zubami si<br />
predstaví stovky Ïien bezdôvodne osoãen˘ch a hanebn˘m<br />
spôsobom muãen˘ch a potom zväã‰a aj<br />
upálen˘ch, nemôÏe sa nezaãudovaÈ, ako sa dediãi<br />
inkvizície dovolia povaÏovaÈ svoje spoloãenstvo za<br />
najvzne‰enej‰ie i najmorálnej‰ie medzi v‰etk˘mi<br />
náboÏenstvami, priãom Ïiadne iné mu nie je rovnocenné.<br />
A k ohavnosti inkvizície postavenej na poverách<br />
treba pridaÈ aj trápnosÈ upaºovania, pri ktorom hádzali<br />
do ohÀa zasa ãasto najvyspelej‰ích, najosvietenej‰ích<br />
a najvzdelanej‰ích ºudí stredoveku i raného<br />
novoveku, reformátorov a vedcov Majstra<br />
Jana Husa, dominikána Girolama Savonarolu alebo<br />
Giordana Bruna, azda najoriginálnej‰ieho mysliteºa<br />
2. polovice 16. storoãia. Dogmatikov musel<br />
veºmi pobúriÈ, keì na základe svojho <strong>sk</strong>úmania<br />
uviedol: „Slneãná sústava nie je jediná. Podobn˘ch<br />
sústav je vo vesmíre nespoãetné mnoÏstvo. Hmotná<br />
podstata v‰etk˘ch t˘chto sústav je rovnaká, v‰ade<br />
sa uplatÀujú tie isté sily a zákony. Z toho nemoÏno<br />
nevyvodiÈ, Ïe organick˘ Ïivot nie je obmedzen˘<br />
iba na na‰u Zem, ale Ïe sa vyvíja aj inde vo vesmíre.“<br />
Po procese a nekoneãnom muãení ho upálili<br />
za Ïiva. Na hranici stál nah˘, priãom jazyk mal<br />
prepichnut˘ klincom, ako to cirkev vtedy robila so<br />
v‰etk˘mi kacírmi. To mohli vykonaÈ ctitelia vy‰-<br />
‰ej pravdy, ako oznaãuje svojich spoluveriacich Pako‰<br />
Tí, ktor˘m Bruno poãas vyná‰ania rozsudku<br />
‰plechol medzi oãi slová oprávneného poh⁄dania:<br />
„Vyná‰ate nado mnou rozsudok s väã‰ím strachom,<br />
neÏ s ak˘m ho ja poãúvam“<br />
Táto úvaha nie je protikatolíckym traktátom.<br />
Kam, ku komu by sme sa zaradili s úpadkovou filozofiou,<br />
ktorú vlastne vehementne odmietame<br />
kaÏdou vetou tejto úvahy Boli by sme rovnak˘mi<br />
inkvizítormi a obmedzencami, ako sú nimi tí,<br />
ktorí sa nedôstojne a spupne vyvy‰ujú nad kohokoºvek<br />
z iného etnika alebo náboÏenstva. Koniec<br />
koncov, tí, ktor˘ch staviame proti úbohosti dogmatizmu<br />
– Hus, Savonarola alebo aj Giordano<br />
Bruno – boli tieÏ katolíci, len iní ako bezcenní doktrinári.<br />
A nemôÏeme si neváÏiÈ obetav˘ch ºudí, ktorí<br />
sa zriekli akéhokoºvek pohodlia a i‰li robiÈ do Afriky<br />
sociálnych, zdravotn˘ch i duchovn˘ch misionárov<br />
alebo ich robia dokonca aj tu, na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
(spomínan˘ Srholec a mnohí iní).<br />
Boh – ak je – je jeden, len ºudia sú odli‰ní a pod-<br />
ºa svojho ducha si takmer v‰etci Boha formujú<br />
tak, aby im vyhovoval. A ãasto nenávidia t˘ch,<br />
ktorí si ho stvárÀujú zasa podºa svojej du‰e, svojej<br />
v˘chovy plnej rôznych siln˘ch duchovn˘ch podnetov<br />
– alebo Ïiadnych. Boh sa t˘m v‰ak nijako nezmení<br />
a neprispôsobí sa nezvratn˘m pravdám hlásan˘m<br />
rôznymi primitívnymi horlivcami a úzkoprs˘mi<br />
talibancami.<br />
Ak zbavíme Boha ºud<strong>sk</strong>˘ch nánosov, ktor˘mi<br />
ho v priebehu storoãí deformovali a stále viac<br />
vnucovali sebe a svojmu okoliu rôzne národy,<br />
vierovyznania, proroci, mudrci, apo‰tolovia a<br />
vodcovia, nebudeme ho síce vedieÈ o niã presnej-<br />
‰ie definovaÈ alebo zobraziÈ neÏ na‰i predchodcovia,<br />
ale moÏno ho dokáÏeme oveºa citlivej‰ie<br />
zakúsiÈ a najmä pretaviÈ v sebe sam˘ch. Mne napríklad<br />
moje poznanie, to, ão som preãítal a poãul<br />
od najrôznej‰ích ºudí, katolíkov, evanjelikov,<br />
Ïidov alebo bezvercov, môj cit, môj úvahov˘<br />
aparát, môj pohºad na vesmír i Zem, ale aj môj<br />
strach, a iste e‰te v‰elião iné naznaãuje, Ïe Boh<br />
nie je ºud<strong>sk</strong>y malichern˘, a preto nepotrebuje<br />
ãloveka trestaÈ, neváÏi si pochlebovaãov, neurá-<br />
Ïa sa na posmievaãov, nepotrpí si na ºudí poní-<br />
Ïene kºaãiacich v prachu a popole, nevyzdvihuje<br />
nikoho do pozície elity, nedáva nikomu právo<br />
prisvojovaÈ si Ho a nárokovaÈ si na pozíciu<br />
jediného pravoverného. âlovek si v priebehu tisícroãí<br />
vytvoril celú sústavu mravností, ktoré<br />
majú svoju silu aj t˘m, Ïe prekraãujú hranice<br />
národov, sociálnych vrstiev a vierovyznaní – a<br />
Boh ich nepotrebuje dopæÀaÈ nejak˘mi svojimi<br />
‰peciálnymi prikázaniami a poÏiadavkami, aby<br />
prijal ãloveka a nejak˘m spôsobom – neviem<br />
ak˘m – mu moÏno ponúkol naspäÈ pobyt v tom<br />
raji, z ktorého ho kedysi dávno vraj vyhnal.<br />
Absolútne nevidím dôvod, aby som niekomu<br />
vnucoval svoju predstavu o duchovnom Ïivote.<br />
KaÏd˘ má slobodnú vôºu, aby si ho sformoval<br />
sám – ak pritom neubliÏuje nikomu inému, ak<br />
nikoho neznásilÀuje, ak ho neponiÏuje. V rámci<br />
svojich existenãn˘ch podmienok a v primeranej<br />
ºud<strong>sk</strong>ej solidarite si má ãlovek pestovaÈ svoju<br />
dôstojnosÈ a doÏiãiÈ ju aj in˘m. V tom sa nemôÏe<br />
veºmi lí‰iÈ od bytosti, ktorá môÏe byÈ vyhovujúca<br />
aj nejak˘m BoÏím zámerom. Boh je<br />
ãosi úÏasne dobré okolo nás, ale rozhodne nie je<br />
zlostn˘m sudcom a stráÏcom väznice, v ktorej<br />
Ïijú a Ïivoria miliardy trestancov. Mne sa aspoÀ<br />
zdá byÈ trápna predstava, Ïe v‰emocn˘ Boh by<br />
len na to bol stvoril nebo a zem a navy‰e e‰te aj<br />
ãloveka, jediného Ïivého tvora, ktorému doÏiãil<br />
popri nároãne a komplikovane organizovanom<br />
tele e‰te aj nevyspytateºnú du‰u, aby mohol<br />
usporiadaÈ Posledn˘ súd a na Àom ako inkvizítor<br />
posielaÈ jedn˘ch do pekla a druh˘ch do raja.<br />
Ako pointu k môjmu problematickému mudrovaniu<br />
cítim potrebu vloÏiÈ nieão celkom odli‰né<br />
spôsobom rozprávania – pasáÏ z veºmi sugestívneho,<br />
preplakaného rozprávania 79-roãnej<br />
dôchodkyne o jej dramatick˘ch mesiacoch<br />
stredosloven<strong>sk</strong>ého dieÈaÈa poãas SNP (aj keì<br />
uznám, Ïe sa to na prv˘ pohºad do kontextu reflexie<br />
o Bohu a ºuìoch vonkoncom nehodí – ale<br />
len na prv˘ pohºad). Zdenka Orbanová spomína<br />
a zam˘‰ºa sa: „Osobne si myslím, Ïe so SNP<br />
sa nevie úplne vyrovnaÈ ãasÈ katolíckej cirkvi, keìÏe<br />
niektorí jej ãinitelia kolaborovali s Nemcami.<br />
NemoÏno v‰ak zov‰eobecÀovaÈ, aj medzi katolíkmi<br />
bolo ohromné mnoÏstvo dobr˘ch ºudí, ktorí pomáhali.<br />
Ja som evanjeliãka, ale taká triezva. Niektorí<br />
ºudia veºmi kritizujú v‰etky cirkvi, ale ja hovorím,<br />
Ïe do kritiky vÏdy treba vloÏiÈ aj rozum. Averzia<br />
alebo kritika katolíkov ãi evanjelikov len pre iracionálnu<br />
nenávisÈ nie je dobrá. Nechodím pravidelne<br />
do kostola, ale snaÏím sa ÏiÈ slu‰ne a zachovávaÈ<br />
kresÈan<strong>sk</strong>é zásady. Myslím si, Ïe keì pomáham<br />
druh˘m, mám rada blíÏnych a bojujem za<br />
dobré veci bez toho, aby som zámerne ubliÏovala,<br />
tak ma BoÏia ruka chráni.“ (Sme, 19. 8. 08)<br />
Keì sa iracionálna nenávisÈ premení na reálnu,<br />
ãasto sa otvorí peklo. Pritom cesta doÀho<br />
b˘va dláÏdená náboÏen<strong>sk</strong>˘mi symbolmi a tí, ão<br />
po nej dupocú ãiÏmami, veºmi nahlas zneuÏívajú<br />
meno BoÏie. Viera b˘valej uãiteºky a úradníãky<br />
je oveºa vzne‰enej‰ia neÏ nadhodnotená viera<br />
uãeného kÀaza.<br />
Ernest Weidler, publicista<br />
80
P A R L A M E N T N ¯ D E N N Í K<br />
Celoroãné svietenie, pouÏívanie zimn˘ch pneumatík na snehu<br />
a ºade, prísnej‰ie sankcie za alkohol za volantom, maximálna<br />
povolená r˘chlosÈ v obci zníÏená zo 60 na 50 km/hod,<br />
minimálna r˘chlosÈ na diaºniciach sa zvy‰uje z 50<br />
na 80km/hod, telefonovanie poãas jazdy iba so súpravou<br />
handsfree, zákaz pouÏívaÈ mobily a hudobné prehrávaãa na<br />
prechodoch pre chodcov, zv˘‰enie pokút z 2000 na 20.000 Sk<br />
a moÏnosÈ odpracovaÈ pokutu nad 2000 Sk verejnoprospe‰n˘mi<br />
prácami. Viac-menej rozumné návrhy, ktoré sa presadili<br />
v novom zákone o cestnej premávke. Neboli by to v‰ak sloven<strong>sk</strong>í<br />
poslanci, aby aj zdanlivo celoparlamentnú zhodu<br />
ne<strong>sk</strong>omplikovali.<br />
Diaºnice ako<br />
dlhodob˘ problém<br />
Dlho oãakávan˘ zákon o cestnej premávke<br />
sa – úplne logicky – nevyhol ani konfrontaãn˘m<br />
témam, hoci tá najkontroverznej‰ia vy‰la<br />
najavo oveºa ne<strong>sk</strong>ôr a ani sa net˘kala cestnej<br />
premávky.<br />
I. âO ODZNELO POâAS ROZPRAVY<br />
Robert KaliÀák: Prevaha vecn˘ch pripomienok<br />
Chcem oceniÈ komunikáciu v rámci celého<br />
politického spektra, kedy i‰lo naozaj o vec a<br />
o zlep‰enie podmienok na na‰ich cestách,<br />
zlep‰enie prístupu k niektor˘m informáciám<br />
na‰ich vodiãov a hlavne zv˘‰enie bezpeãnosti<br />
na‰ich obãanov. Spomeniem iba niekoºko zásadn˘ch<br />
opatrení, kedy sme sa rozhodli, Ïe na<br />
jednej strane zníÏime maximálnu povolenú<br />
r˘chlosÈ v obciach na 50 km tak ako je to vo<br />
zvy‰ku Európy, na druhej strane v‰ak v rámci<br />
akcie ãisté cesty odstránime v‰etky ostatné<br />
znaãenia, ktoré spomaºujú cestnú premávku v<br />
rámci niektor˘ch úsekov ciest, predov‰etk˘m<br />
sú to známe 40-tky aj rôzne ìal‰ie obmedzenia.<br />
Máme úpravy aj samozrejme v pokutách,<br />
ktoré ãasto sa stali predmetom di<strong>sk</strong>usie, moÏno<br />
v‰ak zodpovedne prehlásiÈ, Ïe 95% v‰etk˘ch<br />
pokút zostáva v pôvodnom stave a teda<br />
v‰etky tie klasické ‰tandardné priestupky sú<br />
stále v limite od nula do 2 000 Sk.<br />
Tie najprísnej‰ie tresty sme sa rozhodli aplikovaÈ<br />
na cestn˘ch pirátov, ktorí jazdia neprimerane<br />
vysokou r˘chlosÈou a rovnako na t˘ch,<br />
ktorí sa stále neodnauãili, Ïe alkohol za volant<br />
nepatrí.<br />
Martin Pado: Zákon ne<strong>sk</strong>utoãne me‰ká<br />
Chcem podobne ako pán minister vyjadriÈ<br />
vcelku spokojnosÈ s t˘m, ako boli zapracované<br />
pripomienky, dá sa povedaÈ, Ïe 99 percent<br />
pripomienok.<br />
K samotnému zákonu len pár slov. Nechcem<br />
donekoneãna opakovaÈ to, ão som uÏ viackrát<br />
povedal o tom, Ïe zákon ne<strong>sk</strong>utoãne me‰ká.<br />
Tie alarmujúce ãísla o zv˘‰enom poãte usmrten˘ch<br />
na na‰ich cestách mali by viesÈ v prvom<br />
rade k tomu, aby zákon bol schvaºovan˘ v<br />
Národnej rade uÏ minul˘ rok.<br />
Keì ãítam tento návrh zákona, rozm˘‰ºam<br />
nad t˘m, ãi naozaj tento zákon má za cieº aj<br />
umravniÈ vodiãov, umravniÈ t˘ch, ktorí sa preháÀajú<br />
po na‰ich cestách nebezpeãnou r˘chlosÈou.<br />
Na jednej strane vysoké pokuty, pán<br />
minister hovorí o tom, Ïe si musia uvedomiÈ,<br />
Ïe ich cesta do Ko‰íc vyjde lacnej‰ie letecky<br />
ako na aute a na druhej strane opatrenia, ktoré<br />
pôsobia presne opaãne. Je to v prvom rade<br />
snaha o zavedenie absolútnej prednosti v jazde.<br />
O ãom inom je táto snaha ako umoÏniÈ cestn˘m<br />
pirátom naozaj bez zjavnej zodpovednosti<br />
za niektoré ãiny, ktoré sa môÏu staÈ, prehá-<br />
ÀaÈ sa po cestách obrov<strong>sk</strong>ou r˘chlosÈou. PretoÏe<br />
na jednej strane síce ho môÏeme pokutovaÈ<br />
za vysokú r˘chlosÈ, môÏu mu daÈ pokutu<br />
10 – 15-tisíc korún, ale absolútna prednosÈ<br />
bude hovoriÈ o tom, Ïe dopravnú nehodu zaviní<br />
niekto in˘.<br />
Teraz mi dovoºte, aby som predniesol pozmeÀovacie<br />
návrhy k návrhu zákona, ktoré<br />
podºa mojej mienky tento návrh zákona vylep-<br />
‰ujú a prispejú k zv˘‰eniu bezpeãnosti úãastníkov<br />
cestnej premávky. Po prvé, v ãlánku 1<br />
§ 8 ods. 1 písm. a) sa za slová plnenie ich úloh,<br />
vkladajú slová pri zásahu a aÏ potom nasleduje<br />
ãiarka. Odôvodnenie: v‰etci úãastníci cestnej<br />
premávky sú na ceste za normálnych podmienok<br />
rovní. Treba pritom povedaÈ, Ïe nebezpeãenstvo<br />
zranenia pri dopravnej nehode v<br />
prípade nepouÏitia bezpeãnostn˘ch pásov alebo<br />
in˘ch zadrÏiavacích je pre v‰etk˘ch úãastníkov<br />
cestnej premávky rovnaké, pritom platí,<br />
Ïe polícia by ísÈ v‰etk˘m úãastníkom cestnej<br />
premávky pri dodrÏiavaní predpisov a<br />
technick˘ch podmienok byÈ za normálnych<br />
okolností vzorom.<br />
OD 15. JÚNA 2008<br />
DO 31. JÚLA 2008<br />
17. júna – Prezident SR Ivan Ga‰paroviã<br />
podpísal dlho di<strong>sk</strong>utovan˘ zákon o v˘chove<br />
a vzdelávaní (‰kol<strong>sk</strong>˘ zákon) predloÏen˘ ministrom<br />
‰kolstva SR Jánom Mikolajom (SNS).<br />
Základn˘ prvok reformn˘ch zmien predstavujú<br />
v˘chovno-vzdelávacie programy, prostredníctvom<br />
ktor˘ch sa bude u<strong>sk</strong>utoãÀovaÈ v˘chova<br />
a vzdelávanie v ‰kolách. ·tát pre ‰koly<br />
urãí povinn˘ obsah uãiva prostredníctvom<br />
‰tátneho vzdelávacieho programu. ·koly si<br />
dotvoria podºa vlastn˘ch potrieb zhruba 30<br />
percent v˘uãby v ‰kol<strong>sk</strong>˘ch vzdelávacích programoch.<br />
17. júna – Poslanci Národnej rady SR odmietli<br />
opätovne schváliÈ návrh novely zákona<br />
o ochrane mládeÏe pred zneuÏívaním alkoholick˘ch<br />
nápojov poslank˘À ªS-HZDS Kataríny<br />
Tóthovej a ªudmily Mu‰kovej. Na prelomenie<br />
prezident<strong>sk</strong>ého veta je potrebn˘ch<br />
najmenej 76 hlasov zákonodarcov, poslankyne<br />
ich presvedãili len 72. Plénum tak vyhovelo<br />
prezidentovi Ivanovi Ga‰paroviãovi, ktor˘<br />
novelu odmietol podpísaÈ a poslancom odporuãil<br />
opätovne ju neprijaÈ.<br />
19. júna – Predseda poslaneckého klubu<br />
SNS Rafael Rafaj dnes ãlenom mandátového<br />
a imunitného v˘boru povedal, Ïe svojho straníckeho<br />
‰éfa Jána Slotu do parlamentnej prezenãnej<br />
listiny nezapisoval. Slota zopakoval,<br />
Ïe podpisy sú autentické, pre v˘bor sa t˘m<br />
kauza údajného fal‰ovania <strong>sk</strong>onãila. V˘bor<br />
podºa predsedníãky Renáty Zmajkoviãovej<br />
(Smer-SD) neprijal Ïiadne uznesenie a vecou<br />
sa uÏ zaoberaÈ nebude.<br />
19. júna – Do Afganistanu môÏe sloven<strong>sk</strong>á<br />
armáda vyslaÈ 246 vojakov. Vypl˘va to z<br />
návrhu na zmenu mandátu, zmenu poãtov príslu‰níkov<br />
Ozbrojen˘ch síl (OS) SR a na ukonãenie<br />
pôsobenia zdravotníckeho tímu OS SR<br />
v operácii ISAF v Afganistane, ktor˘ schválil<br />
parlament. Doteraz mala sloven<strong>sk</strong>á armáda<br />
v Afganistane mandát na 115 vojakov.<br />
20. júna – Obciam a vy‰‰ím územn˘m celkom<br />
(VÚC) by sa mal sÈaÏiÈ prístup k nepotrebnému<br />
majetku ‰tátu. Vypl˘va to z návrhu<br />
novely zákona o prevode vlastníctva nehnuteºného<br />
majetku vo vlastníctve SR na obec alebo<br />
vy‰‰í územn˘ celok, ktor˘ dnes poslanci<br />
posunuli do druhého ãítania. Doteraz prebytoãn˘<br />
nehnuteºn˘ majetok napríklad v správe<br />
ministerstva obrany bezodplatne putoval na<br />
obce, respektíve VÚC, pokiaº o neho neprejavila<br />
v 30-dÀovej lehote záujem Ïiadna ‰tátna<br />
rozpoãtová alebo ‰tátna príspevková organizácia.<br />
23. júna – Stretávanie sa politikov a podnikateºov<br />
je podºa predstaviteºov finanãnej<br />
<strong>sk</strong>upiny J&T úplne legitímne a snahu vytækaÈ<br />
politick˘ kapitál z toho, kto sa viac di‰tancuje<br />
od finanãn˘ch <strong>sk</strong>upín, povaÏujú za scestnú.<br />
„Návrh na odvolanie ministra len za to, Ïe sa<br />
stretol so zástupcami J&T, je absolútne neopodstatnen˘,“<br />
uviedol na tlaãovej konferencii<br />
jeden zo zakladajúcich partnerov <strong>sk</strong>upiny<br />
Patrik Tkáã. Reagoval tak na medializovanú<br />
kauzu náv‰tevy ministra financií Jána Poãiatka<br />
na jachte J&T v Monaku pár dní pred zmenou<br />
centrálnej parity sloven<strong>sk</strong>ej koruny voãi<br />
euru 28. mája.<br />
24. júna – Na Sloven<strong>sk</strong>u nerozhoduje ºuìmi<br />
zvolená vláda, ale oligarchia v podobe finanãn˘ch<br />
<strong>sk</strong>upín a veºkopodnikateºov. Ako<br />
reakciu na pondelkové rozhodnutie predsedu<br />
81
P A R L A M E N T N ¯ D E N N Í K<br />
vlády Roberta Fica neprijaÈ ponúknutú demisiu<br />
ministra financií Jána Poãiatka to na dne‰-<br />
nej tlaãovej konferencii vyhlásil líder SDKÚ-<br />
DS MikulበDzurinda. Podºa jeho slov sa<br />
predstavitelia finanãnej <strong>sk</strong>upiny J&T na pondelkovej<br />
tlaãovke Poãiatka zastávali a robili<br />
mu alibi. „Vãeraj‰ok bol veºk˘m míºnikom.<br />
Ukázalo sa, Ïe Fico je neslobodn˘,“ podãiarkol<br />
expremiér.<br />
24. júna – Predseda vlády SR Robert Fico<br />
oãakáva, Ïe sa opozícia na stredaj‰ej mimoriadnej<br />
schôdzi NR SR ospravedlní ministrovi<br />
financií Jánovi Poãiatkovi. Reagoval tak na<br />
dne‰né vyjadrenia guvernéra Národnej banky<br />
Sloven<strong>sk</strong>a Ivana ·ramka, podºa ktor˘ch Poãiatek<br />
nemohol prezradiÈ informáciu o zmene<br />
centrálnej parity, lebo Àou v tom ãase nikto<br />
nedisponoval. „Ráno 28. mája nikto nevedel,<br />
Ïe bude zmenená centrálna parita, aÏ na<br />
základe rôznych obchodov sa príslu‰né európ<strong>sk</strong>e<br />
in‰titúcie rozhodli zmeniÈ centrálnu paritu.<br />
Túto procedúru zaãali odpoludnia a nám<br />
potom oznámili, Ïe do‰lo k zmene parity vo<br />
veãern˘ch hodinách,“ povedal.<br />
25. júna – Minister financií Ján Poãiatek<br />
ostáva aj po dne‰nom hlasovaní poslancov<br />
Národnej rady (NR) SR vo svojej funkcii. Zo<br />
104 prítomn˘ch hlasovalo za vyslovenie nedôvery<br />
48 zákonodarcov, proti bolo 55 a jeden<br />
poslanec sa hlasovania zdrÏal. Podºa oãakávaní<br />
za vyslovenie nedôvery nehlasoval<br />
Ïiadny poslanec vládnej koalície, návrh podporili<br />
iba ãlenovia opoziãn˘ch strán. Poãiatek<br />
bol v poradí tretím ministrom Ficovej vlády,<br />
ktor˘ v parlamente ãelil návrhu na odvolanie.<br />
Pred ním to boli minister hospodárstva ªubomír<br />
Jahnátek a ministerka práce, sociálnych<br />
vecí a rodiny Viera Tomanovej. Ani v jednom<br />
prípade opozícia neuspela.<br />
27. júna – Poslanec Národnej rady SR<br />
Franti‰ek Miklo‰ko by mal podºa hovorcu<br />
prípravného v˘boru Konzervatívnych demokratov<br />
Sloven<strong>sk</strong>a (KDS) Vladimíra Palka kandidovaÈ<br />
do prezident<strong>sk</strong>ého úradu. Medzi di<strong>sk</strong>utovan˘mi<br />
kandidátmi mu ch˘ba osoba,<br />
ktorá by stelesÀovala kresÈan<strong>sk</strong>é a konzervatívne<br />
hodnoty. Rozhodnutie o nominovaní<br />
Miklo‰ka má byÈ speãatené po registrácii strany.<br />
1. júla – Poslanci sa v parlamente naìalej<br />
nebudú registrovaÈ elektronicky. Zákonodarcovia<br />
dnes neschválili návrh novely rokovacieho<br />
poriadku podpredsedu KDH Daniela<br />
Lip‰ica. Zákonodarcovia sa podºa nej mali<br />
registrovaÈ prostredníctvom hlasovacej karty,<br />
a to dva razy denne, vÏdy pred a po 14. hodine.<br />
Poslanci uÏ predminul˘ t˘ÏdeÀ posunuli do<br />
druhého ãítania novelu rokovacieho poriadku<br />
predsedu NR SR Pavla Pa‰ku a podpredsedu<br />
NR SR Miroslava âíÏa. Tá hovorí, Ïe podpisy<br />
na prezenãn˘ch listinách by mali kaÏd˘ deÀ<br />
podpisovaÈ overovatelia z radov poslancov.<br />
Pa‰ka chce hºadaÈ kompromis na v˘slednej podobe<br />
novely, aby vyhovovala v‰etk˘m politick˘m<br />
stranám v NR SR.<br />
1. júla – V stranách súãasnej opozície vládne<br />
organizaãná nemohúcnosÈ a sú ideovo vyprázdnené.<br />
Po dne‰nom stretnutí Koaliãnej<br />
rady to povedal predseda ªS-HZDS Vladimír<br />
Meãiar. Súãasné zloÏenie vládnej koalície<br />
bolo po predãasn˘ch voºbách pred dvoma<br />
rokmi a aj v súãasnosti podºa jeho slov jedin˘m<br />
moÏn˘m variantom.<br />
2. júla – Podporu talentovanej mládeÏe,<br />
vrcholového ‰portu a ‰portu na ‰kolách rie‰i<br />
nov˘ zákon o organizácii a podpore ‰portu,<br />
Po druhé. V ãlánku 1 § 40 ods. 2 vypustiÈ<br />
písmeno m), doteraj‰ie písmeno n) oznaãiÈ<br />
ako m). Odôvodnenie. Jedná sa zúÏenie práva<br />
prednostnej jazdy zo zákona. O vozidlo<br />
samosprávneho kraja pri prevoze jeho predsedu.<br />
Je to oprava zmätoãného návrhu zo spoloãnej<br />
správy.<br />
Na základe di<strong>sk</strong>usie v prvom ãítaní a vzhºadom<br />
na doteraj‰í stav, kedy sa nikdy nepotvrdila<br />
potreba roz‰íriÈ poãet oprávnen˘ch in‰titúcií<br />
s prednostn˘m právom jazdy, navrhujem<br />
zúÏiÈ právo prednostnej jazdy o vozidlá na<br />
prepravu predsedu Ústavného súdu, predsedu<br />
Najvy‰‰ieho súdu Sloven<strong>sk</strong>ej republiky, predsedu<br />
Najvy‰‰ieho kontrolného úradu, riadite-<br />
ºa NBÚ a Generálnej prokuratúry. Chcem poukázaÈ<br />
na to, Ïe doteraz platn˘ zákon pozná nasledovné<br />
in‰titúcie, ktoré majú právo prednostnej<br />
jazdy. Po a) ozbrojen˘ch síl, ozbrojen˘ch<br />
zborov, ozbrojen˘ch bezpeãnostn˘ch<br />
zborov a civilnej ochrany obyvateºstva, ktoré<br />
urãia príslu‰né ministerstvá. Po b) Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
informaãnej sluÏby ktoré urãí riaditeº Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
informaãnej sluÏby, po c) obecnej polície,<br />
ktoré urãí obec, po d) poÏiarnej ochrany, po e)<br />
záchranné zdravotnej sluÏby, ban<strong>sk</strong>ej záchrannej<br />
sluÏby a poruchovej sluÏby plynáren<strong>sk</strong>˘ch<br />
zariadení.<br />
Pavol Hru‰ov<strong>sk</strong>˘: RovnosÈ obãanov je esenciou<br />
demokracie<br />
Ak sa niektor˘ zo zákonov, ktor˘ prerokovávame,<br />
bezprostredne dot˘ka najväã‰ej <strong>sk</strong>upiny<br />
poslancov Národnej rady, tak to je asi zákon<br />
o premávke na pozemn˘ch komunikáciách.<br />
Dlho som rozm˘‰ºal, ãi k tomuto návrhu<br />
zákona predloÏím, alebo nepredloÏím pozme-<br />
Àovací návrh, ktor˘ sa znovu t˘ka v prvom<br />
rade nás poslancov Národnej rady viacej, ako<br />
ostatn˘ch drÏiteºov akéhokoºvek druhu a stup-<br />
Àa vodiã<strong>sk</strong>˘ch oprávnení. Po tom, ako som<br />
v‰ak mal rôzne stretnutia a di<strong>sk</strong>usie s obãanmi<br />
Sloven<strong>sk</strong>ej republiky, tak mi viackrát pripomínali,<br />
Ïe ºahko sa vám schvaºuje nov˘ zákon<br />
a zvy‰ujú pokuty za dopravné priestupky,<br />
aj keì pán minister pri úvodnom slove povedal,<br />
Ïe sa to vzÈahuje iba na pirátov, tak som<br />
dospel k záveru, Ïe asi by sme neboli dostatoãne<br />
zodpovední, keby sme práve pri tomto<br />
zákone vyuÏívali isté v˘hody, ktoré vytvárajú<br />
nerovnosÈ obãanov pred zákonom a poÏívali<br />
poslaneckú imunitu za dopravné priestupky.<br />
UÏ trikrát v tomto volebnom období bol do Národnej<br />
rady predloÏen˘ vÏdy v inej podobe raz<br />
dokonca návrh ústavného zákona o zru‰ení<br />
poslaneckej imunity a priznám sa, Ïe nie som<br />
t˘m, ktor˘ je zástancom absolútneho zru‰enia<br />
a odÀatia poslaneckej imunity ústavn˘m ãiniteºom.<br />
PovaÏujem v‰ak za slu‰né a zodpovedné,<br />
aby sme tu v tomto prípade naozaj odstránili<br />
nerovnosÈ obãana pred zákonom za poru-<br />
‰ovanie dopravn˘ch priestupkov a dopravn˘ch<br />
predpisov. NemôÏem hlasovaÈ za tak˘ návrh<br />
zákona, ktor˘m na jednej strane zvy‰ujem<br />
sankcie in˘m ako sám sebe, a preto som sa rozhodol<br />
predloÏiÈ v mene <strong>sk</strong>upiny poslancov<br />
pozmeÀujúci návrh k vládnemu návrhu zákona<br />
o cestnej premávke. Naj<strong>sk</strong>ôr ho uvediem.<br />
V ãl. 3 navrhovaného zákona za bod 1 sa<br />
vkladá nov˘ bod 2, ktor˘ znie: „2. V § 9 ods.<br />
2 navrhujem toto znenie: (2) Podºa tohto zákona<br />
moÏno prejednaÈ konanie poslanca Národnej<br />
rady Sloven<strong>sk</strong>ej republiky, ktoré je<br />
priestupkom proti bezpeãnosti a plynulosti<br />
cestnej premávky podºa § 22 a priestupkom na<br />
úseku ochrany pre alkoholizmom a in˘mi toxikomániami<br />
podºa § 30 ods. 1 písm. f), g) alebo<br />
h)“.<br />
Ostatné body po prijatí tohto návrhu sa primerane<br />
preãíslujú. T˘mto návrhom sa roz‰iruje<br />
okruh konaní poslanca Národnej rady Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republiky, ktoré moÏno prerokovaÈ<br />
ako priestupok podºa tohto zákona na v‰etky<br />
konania, ktoré sú priestupkom proti bezpeãnosti<br />
a plynulosti cestnej premávky podºa § 22.<br />
Táto právna úprava priamo súvisí so zákonom<br />
o cestnej premávke a o zmene a doplnení<br />
niektor˘ch zákonov, ktor˘m sa mení a dopæÀa<br />
tento zákon.<br />
RovnosÈ pred zákonom pre v‰etk˘ch obãanov<br />
je esenciálnym princípom demokracie a<br />
akékoºvek oslabenie tohto fundamentu demokracie<br />
môÏe ohroziÈ nielen samotné demokratické<br />
mechanizmy v krajiny, ale aj demokratickú<br />
kultúru, demokratické prostredie a demokratické<br />
étos, ktor˘ sa udomácÀuje v sloven<strong>sk</strong>ej<br />
spoloãnosti. Hrozí moÏnosÈ vytvorenia atmosféry,<br />
v ktorej sú predstavitelia ‰tátu pova-<br />
Ïovaní za nieão viac ako sú obãania. Takáto atmosféra<br />
protireãí obãian<strong>sk</strong>emu princípu modernej<br />
parlamentnej demokracie a vytvára nebezpeãnú<br />
pôdu pre existenciu neprimeraného<br />
etatizmu. Predpokladan˘ návrh v‰ak vychádza<br />
z presvedãenia, Ïe demokracia má byÈ v prvom<br />
rade o rovnosti v‰etk˘ch obãanov a túto rovnosÈ<br />
by v demokratickej krajiny zahmlievaÈ<br />
Ïiadny právny in‰titút. Bez ohºadu na to, ãi tento<br />
in‰titút de jure chráni parlament ako celok,<br />
de facto totiÏ chráni konkrétnych poslancov,<br />
ktorí môÏu tento in‰titút zneuÏívaÈ.<br />
Návrh zároveÀ reflektuje poÏiadavku sloven<strong>sk</strong>ej<br />
verejnosti, ktorá vo väã‰ine povaÏuje<br />
in‰titút imunity poslancov za neprimeran˘<br />
nástroj ochrany parlamentu. Pokiaº chcem naozaj<br />
zv˘‰iÈ dôveryhodnosÈ sloven<strong>sk</strong>ého parlamentu,<br />
verejnosti by mal byÈ poslan˘ jasn˘ dôkaz,<br />
Ïe poslanci sú ochotní vzdaÈ sa svojich nelegitímnych<br />
v˘hod a Ïe sú odhodlaní dôsledne<br />
sa zasadzovaÈ za rovnosÈ v‰etk˘ch obãanov<br />
pred zákonom. VerejnosÈ nemôÏe maÈ pocit, Ïe<br />
v politike vládne korupcia, na ktorú navy‰e nemôÏe<br />
dosiahnuÈ ruka zákona. Aj keby nedochádzalo<br />
k zneuÏívaniu poslaneckej imunity, samotná<br />
moÏnosÈ vyuÏiÈ poslaneckú imunitu<br />
privádza obãanov k názoru, Ïe v parlamente<br />
existuje priestor pre zneuÏívanie poslaneck˘ch<br />
v˘sad, to je priestor pre korupãné správanie.<br />
Jozef ·imko: ôsme najnebezpeãnej‰ie cesty<br />
Aké je vlastne postavenie Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
v Európ<strong>sk</strong>ej únii v oblasti cestnej premávky<br />
a ão sa od Sloven<strong>sk</strong>ej republiky ãaká.<br />
Vieme, Ïe Európ<strong>sk</strong>a komisia poÏaduje od ãlen<strong>sk</strong>˘ch<br />
‰tátov EÚ, aby do roku 2010 zníÏili<br />
poãet m⁄tvych na cestách na polovicu oproti<br />
roku 2001. V roku 2001 predstavoval poãet<br />
m⁄tvych v EÚ v dôsledku dopravn˘ch nehôd<br />
viac ako 50-tisíc ºudí. Na sloven<strong>sk</strong>˘ch cestách<br />
v roku 2001 zahynulo 614 ºudí, v roku 2006<br />
bolo m⁄tvych v dôsledku dopravn˘ch nehôd<br />
viac ako 560. V prvom ‰tvrÈroku 2007 zaevidovalo<br />
sloven<strong>sk</strong>á polícia navy‰e o takmer 50<br />
obetí dopravn˘ch nehôd viac ako v roku 2006.<br />
Sloven<strong>sk</strong>o má v prie<strong>sk</strong>ume Európ<strong>sk</strong>ej únie<br />
ôsme najnebezpeãnej‰ie cesty. Podºa ‰tatistiky<br />
najhor‰ie sú na tom Gréci, nasledujú Polia-<br />
82
P A R L A M E N T N ¯ D E N N Í K<br />
ci, Belgiãania, Slovinci a Maìari. Najbezpeãnej‰ie<br />
cesty naopak majú v Holand<strong>sk</strong>u, potom<br />
nasleduje Nór<strong>sk</strong>o, ·véd<strong>sk</strong>o. U nás na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
najnebezpeãnej‰ie sú okrem centier<br />
miest najnehodovej‰ie miesta hlavne diaºniãné<br />
Èahy, hlavne medzi Bratislavou a Sencom,<br />
cesta okolo Îiliny, Popradu. KaÏd˘ rok je na<br />
t˘chto úsekoch vy‰e 12 nehôd na 1 km. Komisár<br />
EÚ odporúãa nov˘m ãlen<strong>sk</strong>˘m krajinám<br />
prijaÈ najmä dve úãinné opatrenia a to sprísniÈ<br />
tresty pre nezodpovedn˘ch vodiãov a zintenzívniÈ<br />
v˘stavbu bezpeãnej‰ích ciest. Za príklad<br />
sa nám dáva krajina Francúz<strong>sk</strong>o, kde sa podarilo<br />
od roku 2001 do roku 2005 zníÏiÈ poãet<br />
úmrtí na cestách o 42 %. Pomohli neºútostné<br />
kontroly, sankcie. Úspech Francúzov pripisuje<br />
sa predov‰etk˘m ‰ikovnému vyuÏitiu radarov<br />
<strong>sk</strong>utoãn˘ch i falo‰n˘ch a nulovej tolerancie<br />
polície k vodiãom, ktorí sa previnili.<br />
Prv˘m váÏnym problémom sú spomínané uÏ<br />
niekoºkokrát zimné pneumatiky. Súhlasím s<br />
t˘m, aby nákladné vozidla a autobusy mali<br />
pevne stanovené obdobie, poãas ktorého musia<br />
maÈ obuté zimné pneumatiky. S ãím ale ÈaÏko<br />
súhlasiÈ, je nejednoznaãne definované povinnosti<br />
pouÏitia zimn˘ch pneumatík pre osobné<br />
automobily. MoÏno by stálo pouvaÏovaÈ,<br />
hovorím do budúcnosti, nepriamo tlaãiÈ napríklad<br />
aj cez jednotlivé poisÈovne, ktoré by mohli<br />
pri uzavieraní poistky zníÏiÈ poistné vodiãovi,<br />
ktor˘ má zimné pneumatiky alebo pri nehodách<br />
bude takémuto vodiãovi uhradená väã-<br />
‰ia suma za spôsobenú ‰kodu.<br />
Myslím si, Ïe tak˘to model by bol v˘hodn˘<br />
pre v‰etk˘ch, pretoÏe tí, ktorí menej jazdia,<br />
by nemuseli prezúvaÈ a tí, ktorí jazdia veºa a<br />
ìaleko, pre t˘ch sú kvalitné zimné pneumatiky<br />
nutnosÈou, by mali urãité v˘hody úspor na<br />
poistnom.<br />
Podobne ako v prvom ãítaní aj teraz chcem<br />
poukázaÈ na § 71, ktor˘ dáva policajtom moÏnosÈ<br />
zobraÈ vodiã<strong>sk</strong>˘ preukaz, ak vodiã nemá<br />
pri sebe dostatoãnú hotovosÈ, ale chybu si priznáva<br />
a je ochotn˘ ju zaplatiÈ. Preão tento zákon<br />
zlep‰uje vymáhanie pokút, aj keì bolo<br />
tvrdené, Ïe bude v prvom rade preventívny. Na<br />
mÀa pôsobí <strong>sk</strong>ôr veºmi represívne a ão je moÏno<br />
aj jeho najväã‰ia chyba. No a s t˘m súvisia<br />
aj zdá sa mi premr‰tené v˘‰ky pokút, ktoré<br />
podporujú a zvy‰ujú korupciu. Stále neviem<br />
pochopiÈ jednu vec a zatiaº mi to nikto<br />
ani nevedel vysvetliÈ. Preão pri tejto príleÏitosti,<br />
keì máme na stole novelu zákona, nezavedieme<br />
pri v˘bere pokút iné pravidlo. Napríklad,<br />
Ïe policajti nebudú vyberaÈ priamo hotovosÈ,<br />
ale len rozdávaÈ poukazy na zaplatenie<br />
pokuty. Veì <strong>sk</strong>úsenosti dobré majú v Spojen˘ch<br />
‰tátoch americk˘ch, Kanade a podobne.<br />
V˘sledok by bol okamÏit˘. Menej úplatkov<br />
alebo iná moÏnosÈ, mobiln˘ platobn˘ terminál,<br />
ako majú rakú<strong>sk</strong>i policajti. ZníÏi sa moÏnosÈ<br />
v˘hovorky nemám pri sebe toºko peÀazí a radikálne<br />
by sa aj zníÏila moÏnosÈ, Ïe policajt<br />
môÏe trebárs vybraÈ nieão aj do svojho vaãku.<br />
Môj ìal‰í podnet sa t˘ka nehody a poistn˘ch<br />
udalostí. Predstavte si takú fiktívnu udalosÈ.<br />
Auto s vystrelen˘mi airbagmi v strede diaºnice,<br />
druhé s pokrãen˘mi plechmi v priekope,<br />
vystresovaní, ale na‰Èastie nezranení vodiãi<br />
stoja pri krajnici a hádajú v˘‰ku ‰kody. Po<br />
opadnutí strachu usúdia, Ïe ‰koda nepresiahla<br />
120-tisíc korún. A tak, podºa tohto návrhu,<br />
by nemuseli volaÈ policajtov.<br />
Situáciu v‰ak ne<strong>sk</strong>ôr bude <strong>sk</strong>úmaÈ poisÈov-<br />
Àa vinníka. PoisÈovÀa na rozdiel od úãastníkov<br />
nehody zistí, Ïe ‰koda je vy‰‰ia, no nie je o tom<br />
policajn˘ záznam, policajná správa a tak sa<br />
vinník môÏe chytaÈ za hlavu, lebo ho ãakajú<br />
pekné peripetie, aby zí<strong>sk</strong>al od‰kodnenie z poisÈovne,<br />
ktorá bude prem˘‰ºaÈ, komu teraz veriÈ.<br />
A tak napriek tomu, Ïe viem, Ïe tento zákon<br />
má okrem iného prispieÈ k tomu, aby odbremenil<br />
policajtov, prispeje <strong>sk</strong>ôr zjednodu‰eniu<br />
práce poistn˘m podvodníkom. Vo v‰eobecnosti<br />
bude totiÏ oveºa zloÏitej‰ie zistiÈ, kto bol<br />
v danom prípade vinník a kto po‰koden˘. Poistné<br />
udalosti nebudú dostatoãne zdokumentované,<br />
bude ch˘baÈ policajn˘ zápis o udalosti.<br />
A na ão chcem obzvlá‰È upozorniÈ, je to, Ïe<br />
nebude moÏné zistiÈ napríklad, ãi niektor˘ z<br />
úãastníkov nehody bol pod vplyvom alkoholu<br />
alebo nie. Dokonca sa môÏe staÈ aj to, Ïe<br />
úãastníci nehody by si na druh˘ deÀ rozmysleli,<br />
ako to vlastne bolo a zmenia, kto je vinník<br />
a kto po‰koden˘.<br />
Policajná správa o nehode slúÏi poisÈovni<br />
ako hodnovern˘ doklad, na základe ktorého<br />
poisÈovÀa rozhoduje o v˘‰ke ãi vyplatení poistnej<br />
sumy. V prípade, Ïe úãastníci nehody políciu<br />
nezavolajú, ri<strong>sk</strong>ujú dlh‰ie vybavovanie<br />
plnenia poistného, jeho zníÏenia ãi dokonca nevyplatenie.<br />
Predpokladám, Ïe naozaj kaÏd˘ z<br />
vás vie, Ïe poisÈovne takmer v kaÏdom prípade<br />
poÏadujú od vodiãov dôkladne vypísanú<br />
správu o dopravnej nehode, ktorú pribaºujú pri<br />
uzatvorení poistky. Preto tieÏ by bolo moÏné<br />
uvaÏovaÈ o zmene prvej hlave dopravnej nehody<br />
v § 66 povinnosti úãastníka dopravnej nehody<br />
a ‰kodovej udalosti tam doplniÈ e‰te text<br />
– zavolaÈ políciu.<br />
Som presvedãen˘, Ïe keì ºudia zistia, Ïe poisÈovne<br />
nebudú akceptovaÈ ich dokumenty,<br />
sami opäÈ zaãnú volaÈ k nehodám policajtov.<br />
Zákon totiÏ nie je ãarovn˘ prútik. A naopak,<br />
policajná správa je hodnovern˘ podklad, ktor˘<br />
nik nespochybÀuje.<br />
Rafael Rafaj: Ochrana chodcov na prechode<br />
Ide v podstate o, podºa mÀa, jednoduch˘ pozmeÀujúcich<br />
návrh, ktor˘ by mal rie‰iÈ zv˘‰enú<br />
ochranu chodcov. Chodcov, ktorí sú v cestnej<br />
premávke podºa § 2 úãastníkmi cestnej<br />
premávky a mám za to, Ïe v‰etci úãastníci<br />
cestnej premávky by mali byÈ rovnocenní vo<br />
svojich právach a povinnostiach, ale aj v maximálnej<br />
ochrane. KeìÏe chodec je, a myslíme<br />
t˘m chodca vo v‰etk˘ch demografick˘ch<br />
kategóriách, ãiÏe od mal˘ch detí aÏ po starcov,<br />
asi najviac ohrozenou <strong>sk</strong>upinou úãastníkov<br />
cestnej premávky, a to paradoxne aj na prechodoch<br />
pre chodcov, tak si dovoºujem predloÏiÈ<br />
pozmeÀujúci návrh, ktor˘ by chodcom v záujme<br />
ich zv˘‰enej bezpeãnosti a zabezpeãenia<br />
ão maximálnej pozornosti venovania sa situácii<br />
a jej vyhodnoteniu obmedzil pouÏitie mobiln˘ch<br />
telefónov v ãase prechodu cez priechod<br />
pre chodcov, resp. pri pohybe cez vozovku<br />
alebo po vozovke. KaÏd˘ psychológ vám<br />
povie, Ïe pri takejto ãinnosti je pozornosÈ telefonujúceho<br />
zníÏená na minimum, v ist˘ch<br />
vypät˘ch situáciách je dokonca nulová, takmer<br />
nulová, najmä ak oãami podvedome vidí pred<br />
sebou prechod pre chodcov a má signál, Ïe<br />
môÏe ísÈ, priãom nevie vyhodnotiÈ situáciu, keì<br />
auto je uÏ tak blízko prechodu, Ïe by nedokázal<br />
ho zastaviÈ.<br />
TakÏe myslím si, Ïe toto malé opatrenie v<br />
ktor˘ dnes schválili poslanci. ·port by sa mal<br />
financovaÈ prostredníctvom ‰tátnych dotácií<br />
cez rezort ‰kolstva. Predov‰etk˘m sa pouÏijú<br />
na zabezpeãenie ‰portov˘ch reprezentácií,<br />
starostlivosÈ o ‰portové talenty a organizovanie<br />
‰portov˘ch súÈaÏí.<br />
2. júla – Parlament dnes potvrdil vládou navrhnuté<br />
personálne zmeny v Dozornej rade<br />
Úradu pre dohºad nad zdravotnou starostlivos-<br />
Èou (DR ÚDZS). Za nového predsedu DR<br />
ÚDZS plénum zvolilo exministra zdravotníctva<br />
Ivana Valentoviãa, ktor˘ sa tak vracia<br />
do zdravotníckej oblasti.<br />
3. júla – Futbalov˘ rozhodca a poslanec ªubo‰<br />
Micheº vystúpil z poslaneckého klubu<br />
SDKÚ-DS. Svoje rozhodnutie dnes oznámil<br />
predsedovi Národnej rady SR Pavlovi Pa‰kovi.<br />
Micheº zostáva radov˘m ãlenom strany a<br />
v NR SR bude napæÀaÈ pravicov˘ program a<br />
proeuróp<strong>sk</strong>u orientáciu. „Toto rozhodnutie vo<br />
mne dozrievalo dlh‰í ãas, prv˘m a zásadn˘m<br />
momentom vedúcim k tomuto rozhodnutiu<br />
bolo nehlasovanie klubu SDKÚ-DS za ratifikáciu<br />
Lisabon<strong>sk</strong>ej zmluvy,“ uviedol Micheº vo<br />
vyhlásení k odchodu z klubu. Druh˘m podstatn˘m<br />
momentom, ktor˘ ovplyvnil Micheºovo<br />
rozhodnutie, bol postoj vedenia SDKÚ-DS k<br />
nespokojn˘m ãlenom bratislav<strong>sk</strong>ej organizácie,<br />
ktor˘ napokon viedol k rozpusteniu v‰etk˘ch<br />
bratislav<strong>sk</strong>˘ch miestnych zväzov SDKÚ-<br />
DS.<br />
3. júla – Celoroãné svietenie, pouÏívanie<br />
zimn˘ch pneumatík na snehu a ºade, ale aj prísnej‰ie<br />
sankcie za alkohol za volantom zavádza<br />
od 1. októbra nov˘ zákon o cestnej premávke,<br />
ktor˘ dnes schválil parlament. Nové<br />
opatrenia by mali zv˘‰iÈ bezpeãnosÈ na cestách,<br />
prispieÈ k disciplinovanosti vodiãov a<br />
zníÏeniu dopravn˘ch nehôd, domnieva sa rezort<br />
vnútra, ktor˘ právnu normu do Národnej<br />
rady SR predkladal. Zákonodarcovia zamietli<br />
návrh predsedu KDH Pavla Hru‰ov<strong>sk</strong>ého na<br />
zru‰enie priestupkovej imunity poslancov,<br />
aby ich mohla polícia postihovaÈ za dopravné<br />
priestupky ako beÏn˘ch obãanov.<br />
3. júla – Odchod futbalového rozhodcu<br />
ªubo‰a Micheºa z poslaneckého klubu SDKÚ-<br />
DS prekvapil tak predsedu strany Mikulá‰a<br />
Dzurindu, ako aj poslanca Juraja Li‰ku, ktor˘<br />
sám z SDKÚ-DS vystúpil. „Pán poslanec<br />
Micheº nielenÏe nenastoºoval iné otázky, ale<br />
veºmi silno podporoval na‰u politiku,“ reagoval<br />
na dne‰nom brífingu na rozhodnutie Micheºa<br />
líder SDKÚ-DS MikulበDzurinda.<br />
4. júla – Zmena modelu financovania cirkví<br />
a náboÏen<strong>sk</strong>˘ch spoloãností je pre ªS-<br />
HZDS prijateºná, len ak s t˘m prídu jej predstavitelia<br />
a s revíziou status quo budú súhlasiÈ.<br />
Vypl˘va to zo záverov Republikového politického<br />
grémia strany, o ktor˘ch dnes na<br />
tlaãovej konferencii na pôde Národnej rady SR<br />
informoval jeho predseda Marián Klenko.<br />
4. júla – Poslanci Národnej rady SR vyhoveli<br />
návrhu predsedu ªS-HZDS Vladimíra<br />
Meãiara a z funkcie predsedu v˘boru pre kultúru<br />
a médiá odvolali nezávislého poslanca<br />
Pavla Minárika. Ten bude vo v˘bore ìalej<br />
pôsobiÈ ako radov˘ ãlen. Za odvolanie bolo 79<br />
zo 109 prítomn˘ch poslancov. Okrem ãlenov<br />
koaliãn˘ch strán za zbavenie funkcie hlasoval<br />
len nezávisl˘ poslanec Juraj Li‰ka, b˘val˘<br />
ãlen SDKÚ-DS.<br />
4. júla – Poslanci Národnej rady (NR) SR<br />
dnes nevzali na vedomie v˘roãnú správu o ãinnosti<br />
Ústavu pamäti národa (ÚPN) za rok<br />
2007. Za to, aby parlament vzal správu na ve-<br />
83
P A R L A M E N T N ¯ D E N N Í K<br />
domie, hlasovali predstavitelia opoziãn˘ch<br />
strán, nezávislí poslanci a ãasÈ Smeru-SD.<br />
Poslanci ªS-HZDS a SNS boli proti, respektíve<br />
sa zdrÏali.<br />
4. júla – Vláda nenaplnila katastrofické<br />
scenáre opoziãn˘ch strán preto, Ïe, na‰Èastie,<br />
neplní svoje predvolebné sºuby. T˘mito slovami<br />
reagoval na dne‰nej tlaãovej konferencii<br />
podpredseda SDKÚ-DS Ivan Miklo‰ na vyhlásenie<br />
predsedu vlády SR Roberta Fica,<br />
podºa ktorého sa politické a ekonomické katastrofické<br />
scenáre opozície nenaplnili.<br />
5. júla – Názory SNS a ªS-HZDS na konkrétnu<br />
formu novely zákona o Ústave pamäti<br />
národa (ÚPN) sa lí‰ia a spolu so zástupcami<br />
Smeru-SD ich budú zosúlaìovaÈ v priebehu<br />
septembra a októbra tohto roku. Pre TASR<br />
to potvrdil predseda poslaneckého klubu SNS<br />
Rafael Rafaj.<br />
6. júla – Politické strany b˘val˘ch vlád<br />
Mikulá‰a Dzurindu mali podºa lídra ªS-HZDS<br />
Vladimíra Meãiara profitovaÈ z ãinnosti nebankov˘ch<br />
subjektov aj prostredníctvom vkladov.<br />
„Myslím aj na vklady. Odpoveì je áno,“<br />
povedal pre TASR predseda ªS-HZDS. Meãiar<br />
naznaãil, Ïe peniaze do nebankov˘ch subjektov<br />
vkladali aj finanãné <strong>sk</strong>upiny. Líder ªS-<br />
HZDS podºa vlastn˘ch slov hºadá z podkladov<br />
odpoveì na otázku, preão okrem Vladimíra<br />
Fruniho, ktorého súdili za podvod, nikoho<br />
nesúdili za spoluúãasÈ na podvode. „Pre<br />
mÀa je záhada, ktorú sme rie‰ili s predsedom<br />
v˘boru pre ºud<strong>sk</strong>é práva, preão Fruni, keì<br />
pred ‰peciálnym súdom chcel rozprávaÈ o politick˘ch<br />
dôsledkoch kauzy a ktorí politici<br />
boli do toho zapojení, predseda súdu ho zastavil<br />
a zakázal mu o tom hovoriÈ. Preão,“ p˘tal<br />
sa Meãiar.<br />
6. júla – Disciplína politick˘ch strán pri<br />
predkladaní v˘roãn˘ch finanãn˘ch správ sa od<br />
roku 2005 zásadne zlep‰ila, zlom nastal najmä<br />
prijatím nového zákona o politick˘ch stranách<br />
a zaãiatkom sankcionovania nedisciplinovan˘ch<br />
subjektov. Vypl˘va to z Informácie<br />
o predloÏení v˘roãn˘ch finanãn˘ch správ politick˘ch<br />
strán a politick˘ch hnutí za rok 2007,<br />
ktorú 4. júla vzal parlament na vedomie. Pod-<br />
ºa informácie o predloÏení v˘roãn˘ch finanãn˘ch<br />
správ politick˘ch strán a politick˘ch<br />
hnutí za rok 2007 je najmajetnej‰ou stranou<br />
Smer-SD s hodnotou imania 90,983 milióna<br />
Sk (tri milióny eur) a záväzkami 5,013 milióna<br />
Sk (165.467 eur), ªS-HZDS vlastní majetok<br />
za 34,229 milióna Sk (1,1 milióna eur) a<br />
má záväzky 33,046 milióna Sk (1 milión eur).<br />
Tretí najvy‰‰í majetok má KDH – v hodnote<br />
27,638 milióna Sk (912.265 eur) a záväzky<br />
1,246 milióna Sk (41.127 eur), nasleduje<br />
SMK-MKP s majetkom 17,698 milióna Sk<br />
(584.169 eur) a záväzkami 2,149 milióna Sk<br />
(70.933 eur), SDKÚ-DS má majetok v hodnote<br />
16,802 milióna Sk (554.594 eur) a záväzky<br />
9,038 milióna Sk (298.323 eur). Najchudobnej‰ou<br />
parlamentnou stranou je SNS s<br />
majetkom v hodnote 443.000 Sk (14.622 eur)<br />
a záväzkami 9,171 milióna Sk (302.713 eur).<br />
Zatiaº ão dary od fyzick˘ch osôb strany priznávajú<br />
beÏne, dar od firmy (právnickej osoby)<br />
eviduje z parlamentn˘ch strán len KDH,<br />
ªS-HZDS a Smer-SD.<br />
6. júla – Oddialenie rozhodnutia Ústavného<br />
súdu (ÚS) SR o zákone o preukazovaní pôvodu<br />
majetku by pre Smer-SD nemalo Ïiadny<br />
v˘znam. Uviedol to dnes poslanec NR SR<br />
Boris Zala (Smer-SD) v di<strong>sk</strong>usnej relácii TA3<br />
V politike, v reakcii na ÏiadosÈ predsedu parzáujme<br />
bezpeãnosti chodcov bude pochopené<br />
nielen vodiãmi, ktor˘m odºahne, ale aj samotn˘m<br />
chodcom, rodiãom detí, ale aj ºuìom,<br />
ktorí sú zaneprázdnení a príli‰ r˘chlo sa ponáhºajú.<br />
TakÏe tu je môj pozmeÀujúci návrh:<br />
Chodec prechádzajúci cez cestu priechodom<br />
pre chodcov alebo ak sa nachádza na vozovke,<br />
alebo ak prechádza cez vozovku mimo<br />
priechodu pre chodcov nesmie pouÏívaÈ mobiln˘<br />
telefón ani iné elektronické zariadenia na<br />
poãúvanie hudby, ani iné technické prostriedky<br />
zniÏujúce jeho pozornosÈ.“<br />
II. 450 KILOMETROV DIAªNIC<br />
A R¯CHLOSTN¯CH CIEST<br />
A potom vystúpil poslanec Smeru-SD Peter<br />
Pelegrini a okºukou vniesol do zákona o<br />
cestnej premávke to, ão sa zdráhal vniesÈ do<br />
zákona o ur˘chlenej v˘stavbe diaºnic minister<br />
dopreavy ªubomír VáÏny.&<br />
Peter Pelegrini: Nemenia sa zákony, len<br />
prílohy<br />
A keìÏe pri návrhu cestného zákona sa hovorilo<br />
aj o tom, Ïe bezpeãnosti cestnej premávky<br />
neprispieva len cestn˘ zákon, ale aj infra-<br />
‰truktúra, dovoºte mi podaÈ e‰te pozmeÀujúci<br />
návrh ã. 2, ktor˘ znie nasledovne.<br />
V ãl. II sa na zaãiatku vkladá nov˘ bod 1,<br />
ktor˘ znie: „(1) § 2 sa dopæÀa odsekom 5, ktor˘<br />
znie: „5. Zoznam diaºnic a r˘chlostn˘ch<br />
ciest je uveden˘ v príloh ã. 2. Bod (2).<br />
K ãl. II za bod 14 sa dopæÀa nov˘ bod 15,<br />
ktor˘ znie: Za prílohu ã. 1 sa vkladá príloha ã.<br />
2, ktorá znie: „Príloha ã. 2 – Zoznam diaºnic<br />
a r˘chlostn˘ch ciest.<br />
D1 Bratislava (PetrÏalka – kriÏovatka z D2)<br />
– Trnava – Trenãín, Îilina, Trenãín, Pre‰ov,<br />
Ko‰ice, ‰tátna hranica Sloven<strong>sk</strong>ej republiky –<br />
Ukrajiny.<br />
D2. ·tátna hranica âe<strong>sk</strong>ej republiky/Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republiky, Kúty, Malacky, Bratislava, ‰tátna<br />
hranica Sloven<strong>sk</strong>ej republiky, Maìar<strong>sk</strong>ej republiky.<br />
D3 Îilina, Kysucké Nové Mesto, âadca,<br />
Skalité, ‰tátna hranica Sloven<strong>sk</strong>ej republiky,<br />
Poº<strong>sk</strong>ej republiky.<br />
D4 ‰tátna hranica Rakú<strong>sk</strong>o, Sloven<strong>sk</strong>á republika,<br />
Bratislava, kriÏovatka D2 Jarovce, kri-<br />
Ïovatka Rovinka, kriÏovatka z D1 Ivanka pri<br />
Dunaji, sever, kriÏovatka s cestou 2/502, kri-<br />
Ïovatka s cestou I/2, kriÏovatka z D2 Stupava<br />
– juh, ‰tátna hranica Sloven<strong>sk</strong>ej republiky,<br />
Rakú<strong>sk</strong>o.<br />
R1, Trnava, Nitra, Îarnovica, Îiar nad Hronom,<br />
Zvolen, Ban<strong>sk</strong>á Bystrica, RuÏomberok.<br />
R2 Trenãín, kriÏovatka D1, Prievidza, Îiar<br />
nad Hronom, Zvolen, Luãenec, Rimav<strong>sk</strong>á Sobota,<br />
RoÏÀava, Ko‰ice.<br />
R-3 ‰tátna hranica Maìar<strong>sk</strong>ej republiky,<br />
Sloven<strong>sk</strong>ej republiky, ·ahy, Zvolen, Îiar nad<br />
Hronom, Turãian<strong>sk</strong>e Teplice, Martin, Kraºovany,<br />
Doln˘ Kubín, Trstená a ‰tátna hranica Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republiky, Poº<strong>sk</strong>ej republiky.<br />
R-4 ‰tátna hranica Maìar<strong>sk</strong>ej republiky,<br />
Sloven<strong>sk</strong>ej republiky, MilhosÈ, Ko‰ice, Pre‰ov,<br />
Giraltovce, Svidník, ‰tátna hranica Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republiky, Poº<strong>sk</strong>ej republiky.<br />
R-5 ‰tátna hranica âe<strong>sk</strong>ej republiky, Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republiky, Svrãinovec, kriÏovatka z D-3.<br />
R-6 ‰tátna hranica âe<strong>sk</strong>á republika, Sloven<strong>sk</strong>á<br />
republika, Lysá pod Makytou, Púchov.<br />
R-7 Bratislava, Dunaj<strong>sk</strong>á Streda, Nové<br />
Zámky, Veºk˘ Krtí‰, Luãenec.<br />
R-8, R-2 Partizán<strong>sk</strong>e, Topoºãany, Nitra.<br />
R-1 odôvodnenie k tomuto bodu.<br />
Cestn˘ zákon doteraz neobsahuje zoznam<br />
diaºnic a r˘chlostn˘ch ciest.<br />
Uznesením vlády ã. 1084/2007 zo dÀa 19.<br />
12. 2007 bola definovaná sieÈ diaºnic a r˘chlostn˘ch<br />
ciest na území Sloven<strong>sk</strong>ej republiky.<br />
Aj vzhºadom na potrebu zosúladenia názvov<br />
a oznaãení bude sieÈ diaºnic a r˘chlostn˘ch<br />
ciest urãená ako príloha v príslu‰nom zákone.<br />
Poznamenávam, Ïe pri t˘chto pozmeÀujúcich<br />
návrhoch ide len o zmenu príloh a nevchádza<br />
sa do Ïiadnych paragrafov˘ch znení predmetn˘ch<br />
zákonov.<br />
Bod 3 pozmeÀujúceho návrhu<br />
za ãl. 7 sa vkladajú nové ãl. 8 a 9, ktoré znejú.<br />
âl. 8 zákon Národnej rady Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
ã. 129/1996 Z. z. o niektor˘ch opatreniach<br />
na ur˘chlenie prípravy v˘stavby diaºnic<br />
a ciest pre motorové vozidlá v znení zákona<br />
Národnej rady Sloven<strong>sk</strong>ej republiky ã. 160/96<br />
Z. z. a zákona ã. 275/2007 Z. z. sa mení a dopæÀa<br />
takto.<br />
V prílohe ã. 2 pripravované stavby diaºnic<br />
sa na konci pripájajú tieto slová.<br />
R-1 Ban<strong>sk</strong>á Bystrica, RuÏomberok.<br />
R-8 Partizán<strong>sk</strong>e, Topoºãany, Nitra.<br />
A ãl. 9 zákon ã. 669/2007 Z. z. o jednorazov˘ch<br />
mimoriadnych opatreniach v príprave<br />
niektor˘ch stavieb diaºnic a ciest pre motorové<br />
vozidlá o doplnení zákona Národnej rady<br />
Sloven<strong>sk</strong>ej republiky ã. 162/1995 Z. z. o katastri<br />
nehnuteºnosti, katastrálny zákon v znení<br />
ne<strong>sk</strong>or‰ích predpisov v znení zákona ã.<br />
86/2008 Z. z. sa dopæÀa takto.<br />
V prílohe sa na konci pripájajú tieto slová.<br />
D-1 JabloÀov, Behárovce.<br />
D-3 Îilina, Skalité, ‰tátna hranica Sloven<strong>sk</strong>á<br />
republika, Poº<strong>sk</strong>á republika.<br />
D-4 Jarovce, ‰tátna hranica Sloven<strong>sk</strong>á republika,<br />
Rakú<strong>sk</strong>a republika.<br />
R-1 Ban<strong>sk</strong>á Bystrica, RuÏomberok.<br />
R-2 Trenãín, kriÏovatka z D-1, Prievidza.<br />
R-8 Partizán<strong>sk</strong>e, Topoºãany, Nitra.<br />
Doteraj‰í ãl. 8 sa oznaãuje ako ãl. 10.<br />
Odôvodnenie k t˘mto dvom ãlánkom. Ide o<br />
previazanie textácie príloh t˘chto dvoch zákonov<br />
s prílohou ã. 2 zákona cestného kde sa definuje<br />
sieÈ diaºnic a r˘chlostn˘ch komunikácií.<br />
E‰te raz opakujem, pozmeÀujúci návrh ã. 2,<br />
ktor˘ odovzdávam spravodajcovi, nezasahuje<br />
do Ïiadneho paragrafového znenia, Ïiadneho<br />
z menovan˘ch zákonov, mení a dopæÀa len<br />
prílohy v t˘chto zákonoch.<br />
Na návrh poslanca Pelegriniho zareagoval<br />
len poslanec Martin Pado, ostatn˘m v opozícii<br />
uniklo, ão sa vlastne schvaºuje – a Ïe proti<br />
zákonu o ur˘chlenej v˘stavbe diaºnic uÏ podali<br />
podnet na Ústavn˘ súd SR e‰te v januári<br />
2008.<br />
Martin Pado: Povedal to, ão je realita<br />
Pán poslanec Pelegrini, som rád, Ïe ste nakoniec<br />
hovorili aj o t˘ch chystan˘ch úsekoch<br />
r˘chlostn˘ch komunikácií, pretoÏe na zaãiatku<br />
ste citovali cestnú sieÈ, teda r˘chlostné komunikácie.<br />
A z toho vá‰ho vystúpenia vyplynulo,<br />
ako keby sme tie r˘chlostné komunikácie<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u nemali v tej trase, ako ste ich<br />
naznaãili.<br />
Zrejme aj pán minister si to myslel vãera,<br />
84
P A R L A M E N T N ¯ D E N N Í K<br />
keì hovoril o r˘chlostn˘ch komunikáciách<br />
ciest ako cestách 1. triedy. R˘chlostné komunikácie,<br />
pán minister, tam kde si vy myslíte,<br />
sa e‰te len budú stavaÈ podºa toho, ão povedal<br />
pán poslanec Pelegrini. A on povedal len to,<br />
ão je realita.<br />
Podºa toho nakoniec vyzeralo aj hlasovanie<br />
o Pelegriniho pozmeÀovacom návrhu:<br />
Ján Richter (spravodajca)<br />
·iesty pozmeÀujúci návrh predloÏil v rozprave<br />
pán poslanec Pelegrini. PredloÏil ho v<br />
dvoch ãastiach. Teraz budeme hlasovaÈ o pozmeÀovacom<br />
návrhu pána poslanca Pelegriniho<br />
v ãasti II spoloãne. Pán predseda, dajte<br />
hlasovaÈ.<br />
135 prítomn˘ch, 122 za, 12 sa zdrÏalo, 1 nehlasoval.<br />
Tento návrh sme prijali.<br />
A bolo vymaºované.<br />
III. AKO REAGOVALI MÉDIÁ<br />
A PREZIDENT<br />
Opakované „jednorazové“<br />
Do nového zákona o cestnej premávke sa<br />
dostali ustanovenia, ktoré sú stelesnením najhor‰ích<br />
tradícií sloven<strong>sk</strong>ého parlamentarizmu.<br />
Zákonodarná perfídnosÈ tu nadobudla podobu<br />
ãistého svinstva. Keì v máji vy‰lo najavo,<br />
Ïe minister VáÏny pripravuje novelu zákona,<br />
ktorou sa mali z „jednorazov˘ch mimoriadnych<br />
opatrení“ v príprave diaºnic staÈ opatrenia<br />
opakované, vzbudilo to pozornosÈ. Vládna<br />
moc vtedy pochopila, Ïe tadiaº cesta nevedie.<br />
A povolala do akcie poslanca Pelegriniho,<br />
aby svoj cieº presadila jeho pozmeÀovacím návrhom.<br />
Ako Pelegrini priznal, predloÏil ho<br />
„na základe dohody s ministerstvom dopravy“.<br />
Jeho pozmeÀovacím návrhom sa do zákona<br />
o cestnej premávke dostalo ustanovenie,<br />
ktor˘m sa dopæÀa „zákon ã. 669/2007 Z. z. o<br />
jednorazov˘ch mimoriadnych opatreniach v<br />
príprave niektor˘ch stavieb diaºnic a ciest“. Ide<br />
o návrh, o ktorom je ÈaÏké povedaÈ, ãi má odpudzujúcej‰í<br />
obsah, alebo formu, v akej sa<br />
uplatnil.<br />
„Vìaka“ zákonu ã. 669/2007 sa môÏu stavaÈ<br />
diaºnice aj na pozemkoch, ktoré patria obãanom<br />
tohto ‰tátu, a to na úseku dlhom 157 kilometrov.<br />
„Vìaka“ Pelegriniho návrhu zákon<br />
o cestnej premávke jeho pôsobnosÈ predæÏil o<br />
dve tretiny, lebo úsek, kde môÏu vojsÈ buldozéry<br />
na súkromné pozemky, natiahol o ìal‰ích<br />
300 kilometrov. Toºko k obsahu a teraz k forme.<br />
To, ão by slu‰ná vláda nikdy neurobila, vláda<br />
Roberta Fica urobila za priÈaÏujúcich okolností.<br />
V‰etci sa e‰te pamätáme na v˘strahu<br />
prokurátorov, Ïe poslanci by nemali prijímaÈ<br />
rovnak˘ zákon, ak˘m sa uÏ zaoberá Ústavn˘<br />
súd a e‰te o Àom nerozhodol. V˘strahu, ktorú<br />
vzala koalícia váÏne, keì sa mala zaoberaÈ<br />
ústavn˘m zákonom o preukazovaní pôvodu<br />
majetku, nemala ani v päte, keì o stovky kilometrov<br />
predæÏila svoje „jednorazové“ opatrenie.<br />
NemoÏno si nev‰imnúÈ, Ïe svoje dielo<br />
vykonala spôsobom, ktor˘ nepatrí medzi prijateºné<br />
legislatívne praktiky. Zákonom o cestnej<br />
premávke totiÏ zmenila zákon o jednorazov˘ch<br />
mimoriadnych opatreniach. Podºa ministra<br />
VáÏneho vraj „zákon umoÏÀuje, aby sa<br />
lamentu Pavla Pa‰ku, ktor˘ sa chcel osobne<br />
zúãastniÈ vyhlásenia rozhodnutia ÚS SR. „Jedn˘m<br />
z úãastníkov toho sporu na Ústavnom<br />
súde je Národná rada SR a pán Pa‰ka ako jej<br />
‰éf má právo zúãastniÈ sa tohto rozhodnutia,“<br />
povedal Zala. „Pa‰ka parlament nikdy na<br />
Ústavnom súde nezastupoval a chce len oddialiÈ<br />
jeho rozhodnutie, pretoÏe koalícii spôsobí<br />
veºké problémy,“ reagoval poslanec parlamentu<br />
za KDH Daniel Lip‰ic.<br />
10. júla – Proces oddlÏovania zdravotníctva<br />
cez spoloãnosÈ Veriteº za minulej vlády bol<br />
efektívny, transparentn˘ a dôveryhodn˘. Na<br />
tlaãovej besede to dnes povedal b˘val˘ ãlen<br />
Dozornej rady Veriteºa Peter PaÏitn˘. Spolu s<br />
Tomá‰om Szalayom vytvoril internetovú<br />
stránku www.veriteº.<strong>sk</strong>, ktorá vysvetºuje cel˘<br />
proces oddlÏovania zdravotníctva prostredníctvom<br />
Veriteºa, priãom obsahuje aj kompletn˘<br />
zoznam v‰etk˘ch subjektov, ktor˘m Veriteº<br />
vyplatil pohºadávky voãi zdravotníckemu<br />
sektoru. Databáza sa dá zoraìovaÈ podºa ãísla<br />
dokladu, dátumu, sumy, IâA, príjemcu i popisu<br />
transakcie. „KaÏdá jedna koruna, kaÏd˘<br />
halier je zdokumentovan˘,“ kon‰tatoval PaÏitn˘.<br />
10. júla – Existuje mnoÏstvo <strong>sk</strong>utoãností,<br />
ktoré potvrdzujú, Ïe spoloãnosÈ Veriteº pri<br />
oddlÏovaní zdravotníctva za minulej vlády<br />
nakladala s verejn˘mi financiami ne‰tandardne.<br />
Pre TASR to dnes povedal hovorca ministerstva<br />
financií Miroslav ·mál. ·mál opätovne<br />
potvrdil, Ïe k likvidácii Veriteºa do‰lo bezdôvodne,<br />
tesne pred parlamentn˘mi voºbami<br />
a v rozpore s právnym poriadkom.<br />
14. júla – Opoziãné strany SDKÚ-DS a<br />
KDH tento t˘ÏdeÀ zaãnú zbieraÈ podpisy na<br />
zvolanie mimoriadnej schôdze parlamentu s<br />
cieºom odvolaÈ ministra spravodlivosti ·tefana<br />
Harabina (nominant ªS-HZDS). Dôvodom<br />
na jeho odvolanie má byÈ podºa podpredsedu<br />
KDH Daniela Lip‰ica priateº<strong>sk</strong>˘<br />
vzÈah s osobou podozrivou z obchodovania s<br />
drogami. Lucia ÎitÀan<strong>sk</strong>á (SDKÚ-DS) potvrdila,<br />
Ïe rokovania s kresÈan<strong>sk</strong>˘mi demokratmi<br />
prebiehajú a ich v˘sledkom s najväã‰ou<br />
pravdepodobnosÈou bude zvolanie mimoriadnej<br />
schôdze. Pre letné parlamentné prázdniny<br />
sa zrejme budú poslanci Harabinom zaoberaÈ<br />
aÏ v septembri.<br />
14. júla – Nová liberálna strana, ktorú chce<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u vytvoriÈ exminister hospodárstva<br />
za Alianciu nového obãana (ANO) Robert<br />
Nemcsics, sa nemieni orientovaÈ ‰peciálne<br />
na voliãov SDKÚ-DS nespokojn˘ch s aktuálnou<br />
politikou strany. „Nebudeme suplovaÈ<br />
ani ìal‰iu platformu pre prípadn˘ch odídencov<br />
z SDKÚ,“ povedal pre TASR Nemcsics.<br />
Nová plánovaná liberálna strana má maÈ vlastnú<br />
autonómnu politiku a <strong>sk</strong>ôr sa snaÏiÈ otváraÈ<br />
témy, ktor˘m sa dne‰né parlamentné strany<br />
nevenujú.<br />
15. júla – Ak by sa voºby do Národnej<br />
rady (NR) SR konali zaãiatkom júla, Smer-SD<br />
by podporilo 48 percent sloven<strong>sk</strong>˘ch voliãov.<br />
Vypl˘va to z prie<strong>sk</strong>umu, ktor˘ od 1. do<br />
7. júla u<strong>sk</strong>utoãnil Ústav pre v˘<strong>sk</strong>um verejnej<br />
mienky pri ·tatistickom úrade SR na vzorke<br />
1063 respondentov od 18 rokov. Podºa prie<strong>sk</strong>umu<br />
by SNS zí<strong>sk</strong>ala 11,4 percenta, SDKÚ-<br />
DS by podporilo 9,7 percenta a ªS-HZDS by<br />
zí<strong>sk</strong>alo 9,6 percenta respondentov. Do parlamentu<br />
by sa e‰te dostali SMK a KDH. Volieb<br />
do NR SR by sa na zaãiatku júla nezúãastnilo<br />
16,2 percenta osloven˘ch a ìal‰ích 13,7 percenta<br />
respondentov si nevedelo vybraÈ Ïiaden<br />
politick˘ subjekt. Ak by sa parlamentné voºby<br />
<strong>sk</strong>onãili v súlade s júlov˘m prie<strong>sk</strong>umom,<br />
NR SR by pozostávala zo zástupcov ‰iestich<br />
subjektov a strana Smer–SD by po prv˘ raz<br />
mala v zastupiteº<strong>sk</strong>om zbore nadpoloviãnú<br />
väã‰inu poslancov – aÏ 76. SNS by obsadila<br />
18 poslaneck˘ch kresiel, SDKÚ-DS a ªS-<br />
HZDS by zastupovalo po 15 poslancov a aj<br />
zvy‰né dve strany, SMK a KDH by si uplat-<br />
Àovali nárok na rovnak˘ poãet mandátov – 13.<br />
15. júla – Nezávisl˘ poslanec NR SR Tibor<br />
Miku‰ plánuje na jeseÀ zaloÏiÈ novú politickú<br />
stranu pod názvom Nová demokracia.<br />
Vo svojom dne‰nom hlavnom spravodajstve<br />
to uviedla televízia JOJ. Tibor Miku‰ vystúpil<br />
z ªS-HZDS niekoºko mesiacov po tom,<br />
ako sa neúspe‰ne uchádzal o post lídra hnutia.<br />
16. júla – Najdôveryhodnej‰ou politickou<br />
osobnosÈou na Sloven<strong>sk</strong>u je opäÈ predseda<br />
vlády Robert Fico, ktorému dôveruje 38,4<br />
percenta Slovákov. Nasleduje prezident Ivan<br />
Ga‰paroviã s podporou 20,7 percenta op˘tan˘ch.<br />
Trojicu najdôveryhodnej‰ích politikov<br />
uzatvára líder národniarov Ján Slota, ktorého<br />
podporuje 13,3 percenta osloven˘ch. Vypl˘va<br />
to z reprezentatívneho prie<strong>sk</strong>umu verejnej<br />
mienky realizovaného s mesaãnou periodicitou,<br />
ktor˘ u<strong>sk</strong>utoãnil Ústav pre v˘<strong>sk</strong>um verejnej<br />
mienky (ÚVVM) pri ·tatistickom úrade<br />
SR v dÀoch 1. aÏ 7. júla 2008 na vzorke 1063<br />
obãanov vo veku 18 a viac rokov. Medzi najdôveryhodnej‰ích<br />
politikov patrí aj minister<br />
vnútra Robert KaliÀák, ktor˘ v prie<strong>sk</strong>ume s<br />
podporou 12 percent op˘tan˘ch obsadil ‰tvrtú<br />
prieãku. Predsedovi ªS-HZDS Vladimírovi<br />
Meãiarovi dôveruje 9,1 percenta osloven˘ch.<br />
Viac ako päÈpercentnú podporu dosiahli aj<br />
b˘val˘ ‰éf SMK Béla Bugár a prezident<strong>sk</strong>á<br />
kandidátka Iveta Radiãová, obaja zí<strong>sk</strong>ali dôveru<br />
6,2 percenta Slovákov.<br />
16. júla – Spolupráca v súãasnej vládnej<br />
koalícii je dobrá, strana Smer-SD si váÏi svojich<br />
partnerov, preto je moÏné uvaÏovaÈ o pokraãovaní<br />
rovnakej koalície aj po budúcich<br />
parlamentn˘ch voºbách. Uviedol to premiér a<br />
predseda strany Smer-SD Robert Fico dnes na<br />
tlaãovej konferencii po <strong>sk</strong>onãení v˘jazdového<br />
zasadania vlády SR v Topoºãanoch.<br />
17. júla – Poslanec Národnej rady SR Daniel<br />
Lip‰ic dnes odovzdal riaditeºovi Národného<br />
bezpeãnostného úradu (NBÚ) Franti-<br />
‰kovi Blanárikovi prepis telefonického rozhovoru,<br />
ktor˘ poukazuje na dôvern˘ vzÈah ministra<br />
spravodlivosti ·tefana Harabina s odsúden˘m<br />
kosov<strong>sk</strong>˘m Albáncom Bakim Sadikim.<br />
Táto osoba sa podºa Lip‰ica pohybovala<br />
v albán<strong>sk</strong>ej drogovej mafii. „Teraz je to na<br />
rie‰ení NBÚ. Jeho postup poznám, pretoÏe<br />
som ãlenom v˘boru, ktor˘ rozhoduje o odvolaniach.<br />
V zásade okrem príslu‰níkov ·tB<br />
práve takéto kontakty s osobami z podsvetia<br />
sú dôvodom na nepriznanie previerky,“ uviedol<br />
Lip‰ic pre novinárov.<br />
17. júla – Opoziãné strany SDKÚ-DS a<br />
KDH budú iniciovaÈ mimoriadnu schôdzu<br />
Národnej rady (NR) SR s cieºom odvolaÈ ministra<br />
spravodlivosti ·tefana Harabina. Na<br />
dne‰nej tlaãovej konferencii to uviedla podpredsedníãka<br />
SDKÚ-DS Lucia ÎitÀan<strong>sk</strong>á a<br />
podpredseda KDH Daniel Lip‰ic. „Návrh podáme<br />
v momente, keì bude zrejmé, Ïe bude<br />
parlament uzná‰aniaschopn˘,“ povedal Lip‰ic.<br />
Predpokladá, Ïe sa tak stane v septembri tohto<br />
roku.<br />
18. júla – Hrozba, Ïe Sloven<strong>sk</strong>o prehrá ar-<br />
85
P A R L A M E N T N ¯ D E N N Í K<br />
bitráÏ s akcionárom zdravotnej poisÈovne (ZP)<br />
Dôvera, je podºa podpredsedu ªS-HZDS Miroslava<br />
JureÀu reálna. Pre TASR dnes zároveÀ<br />
pripomenul, Ïe vláda SR si zrejme dala urobiÈ<br />
právnu anal˘zu, ktorá ju oprávÀuje spoliehaÈ<br />
sa na úspech v medzinárodnom spore.<br />
Dodal, Ïe postoje koaliãn˘ch strán pri prijímaní<br />
novely zákona o ZP, ktorá zakázala poisÈovniam<br />
voºne nakladaÈ so zi<strong>sk</strong>om z verejného<br />
zdravotného poistenia, sa lí‰ili. JureÀov stranícky<br />
kolega Milan Urbáni v októbri 2007 poãas<br />
parlamentnej rozpravy k novele predloÏil<br />
pozmeÀujúci návrh, ktor˘ slobodné narábanie<br />
so zi<strong>sk</strong>om umoÏÀoval. Svoju víziu v‰ak napokon<br />
presadil Smer-SD.<br />
22. júla – Predseda vlády SR Robert Fico<br />
poÏiadal predsedu SNS Jána Slotu, aby navrhol<br />
meno náhradníka za súãasného ministra<br />
Ïivotného prostredia Jaroslava Izáka (SNS).<br />
Dôvodom v˘meny má byÈ ãerpanie peÀazí z<br />
Environmentálneho fondu v súlade so zákonom,<br />
ale v rozpore s etick˘mi pravidlami.<br />
Uviedol to dnes na tlaãovej konferencii na<br />
pôde Úradu vlády SR.<br />
22. júla – Sloven<strong>sk</strong>á národná strana (SNS)<br />
akceptuje návrh predsedu vlády SR Roberta<br />
Fica a jeho dôvody na v˘menu ministra Ïivotného<br />
prostredia SR Jaroslava Izáka. Pre TASR<br />
to uviedla tlaãová tajomníãka SNS Jana Benková.<br />
22. júla – Prav˘ dôvod odvolania ministra<br />
Ïivotného prostredia Jaroslava Izáka z funkcie<br />
vidí predseda poslaneckého klubu SDKÚ-<br />
DS Stanislav Jani‰ v ãrtajúcej sa kauze obchodovania<br />
s emisiami. „PovaÏujem to za marketingov˘<br />
Èah predsedu vlády, pretoÏe ak by<br />
uplatÀoval toto kritérium, ktoré uplatnil na ministra<br />
Izáka, tak by vo vláde nezostal takmer<br />
nikto,“ vyhlásil pre TASR<br />
23. júla – Ministerstvo vnútra (MV) SR<br />
eviduje od utorka 22. júla novú politickú stranu<br />
– Konzervatívnych demokratov Sloven<strong>sk</strong>a<br />
(KDS). Ako uviedol hovorca prípravného v˘boru<br />
KDS Vladimír Palko, „strana na budúci<br />
t˘ÏdeÀ predstaví svojho prezident<strong>sk</strong>ého kandidáta<br />
a zvolí ‰tatutára strany.“ KDS je politická<br />
strana zaloÏená na tradiãn˘ch hodnotách<br />
ºud<strong>sk</strong>ého Ïivota a spolunaÏívania, ktoré sa<br />
opierajú o stároãné zásady kresÈanstva a humanizmu<br />
v Európe. Strana podporuje stabilitu<br />
tradiãnej rodiny, vlastenectvo, ktoré nie je<br />
nepriateº<strong>sk</strong>é voãi in˘m národom, ekonomickú<br />
slobodu a solidaritu voãi slab˘m a núdznym.<br />
24. júla – Prezident SR Ivan Ga‰paroviã<br />
vrátil dnes zákon o cestnej premávke, ktor˘<br />
schválila Národná rada (NR) SR 3. júla 2008.<br />
Prezidentovo veto poslanci prelomia len v<br />
prípade, Ïe za zákon zahlasuje nadpoloviãná<br />
väã‰ina v‰etk˘ch zákonodarcov, teda 76.<br />
24. júla – Opozícia váha, ãi do rady Sloven<strong>sk</strong>ého<br />
pozemkového fondu (SPF) bude<br />
delegovaÈ svojich zástupcov. Nepáãi sa jej<br />
znenie zákona upravujúceho ãinnosÈ fondu.<br />
Podºa neho ãlenovia rady SPF, ktorá má fond<br />
kontrolovaÈ, nemôÏu konaÈ samostatne, ale<br />
ako kolektívny orgán. Z celkového poãtu 11<br />
ãlenov rady má opozícia nárok na dve miesta.<br />
28. júla – Jaroslav Izák (SNS) by sa po odvolaní<br />
z funkcie ministra Ïivotného prostredia<br />
mohol staÈ poslancom Národnej rady SR. Do<br />
poslaneck˘ch lavíc zasadne v prípade, Ïe nov˘m<br />
ministrom bude niektor˘ z národniar<strong>sk</strong>ych<br />
zákonodarcov.<br />
29. júla – V prvej polovici roka poslanci<br />
Národnej rady SR absolvovali poãas ôsmich<br />
schôdzí 41 rokovacích dní. ·tyri zo schôdzí<br />
boli mimoriadne, opozícia si vyÏiadala tri a<br />
koalícia jednu. Do konca roka majú zákonodarcovia<br />
zatiaº naplánované tri riadne schôdze,<br />
ktoré by mali dovedna obsahovaÈ 31 rokovacích<br />
dní. Opozícia bude pokraãovaÈ aj v odvolávaní<br />
ministrov. Proces vyslovovania nedôvery<br />
ãaká na ministra spravodlivosti ·tefana<br />
Harabina (nominant ªS-HZDS).<br />
29. júla – Franti‰ek Miklo‰ko sa bude po<br />
druh˘ raz uchádzaÈ o prezident<strong>sk</strong>ú funkciu.<br />
„Prijal ponuku Konzervatívnych demokratov<br />
Sloven<strong>sk</strong>a a bude kandidovaÈ v nasledujúcich<br />
prezident<strong>sk</strong>˘ch voºbách,“ povedal dnes<br />
prv˘ predseda KDS Vladimír Palko. Miklo‰-<br />
ko sa chce ako prezident<strong>sk</strong>˘ kandidát opieraÈ<br />
predov‰etk˘m o politick˘ idealizmus, politickú<br />
pamäÈ a pravdu. Podºa Palka je ãlovek, ktor˘<br />
stelesÀuje kresÈan<strong>sk</strong>é a konzervatívne hodnoty<br />
a má za sebou siln˘ Ïivotn˘ príbeh.<br />
31. júla – Aliancia Fair-play dnes zaslala<br />
parlamentnému v˘boru pre financie, rozpoãet<br />
a menu podnet na pre<strong>sk</strong>úmanie nezákonnosti<br />
daru prijatého ªS-HZDS v roku 2007. V˘bor<br />
Ïiada, aby kon‰tatoval, Ïe HZDS prijalo<br />
dar vo v˘‰ke 50.000 Sk (1660 eur) od spoloãnosti<br />
Transpetrol v rozpore so zákonom, aby<br />
túto informáciu zaslal ministerstvu financií a<br />
súhlasil s udelením pokuty pre túto politickú<br />
stranu. Dar priznala ªudová strana – Hnutie<br />
za demokratické Sloven<strong>sk</strong>o vo v˘roãnej správe<br />
za rok 2007. Podºa Aliancie Fair-play je tento<br />
dar v jasnom rozpore s platn˘m zákonom<br />
o zdruÏovaní v politick˘ch stranách. Ten politick˘m<br />
subjektom zakazuje, aby prijali dar<br />
od spoloãností s majetkovou úãasÈou ‰tátu. Za<br />
poru‰enie zákona hrozí strane v tomto prípade<br />
pokuta vo v˘‰ke 100.000 Sk (3320 eur),<br />
teda dvojnásobok prijatého daru.<br />
31. júla – Bez vysoko‰kol<strong>sk</strong>ého vzdelania<br />
vstúpilo do Národnej rady (NR) SR 19 poslancov.<br />
Viac ako tretinu zákonodarného zboru<br />
(150) tvoria inÏinieri (56), nasledujú magistri<br />
(19) a doktori práva (17). Najväã‰í pomer<br />
netitulovan˘ch k ãlenom poslaneckého klubu<br />
má podºa internetovej stránky parlamentu<br />
SNS – z 19 národniar<strong>sk</strong>ych poslancov nemajú<br />
vysokú ‰kolu piati. V SMK nemá titul päÈ<br />
zákonodarcov z 20. Jediná strana, ktorej v‰etci<br />
poslanci absolvovali V·, je KDH. SDKÚ-<br />
DS a ªS-HZDS majú po jednom poslancovi<br />
bez akademického vzdelania. Smer-SD mal v<br />
ãase vstupu do NR SR sedem poslancov z 50-<br />
tich bez vysokej ‰koly. Najvy‰‰í stupeÀ akademického<br />
vzdelania dosiahli ‰iesti poslanci.<br />
Profesormi a profesorkami sú Ferdinand Devín<strong>sk</strong>y<br />
(SDKÚ-DS), László Miklós (SMK),<br />
Mojmír Mamojka (Smer-SD), Iveta Radiãová<br />
(SDKÚ-DS) a Katarína Tóthová (ªS-<br />
HZDS).<br />
31. júla – Parlamentn˘ v˘bor pre financie,<br />
rozpoãet a menu sa bude zaoberaÈ darom vo<br />
v˘‰ke 50.000 Sk (1660 eur), ktor˘ od spoloãnosti<br />
Transpetrol v roku 2007 dostala ªS-<br />
HZDS. Predseda finanãného v˘boru Jozef<br />
Burian (Smer-SD) pre TASR potvrdil, Ïe v˘bor<br />
si najprv vyÏiada od ªS-HZDS darovaciu<br />
zmluvu, aby mohol preveriÈ a presne identifikovaÈ<br />
firmu, ktorá strane Vladimíra Meãiara<br />
darovala peniaze. Ak sa potvrdí, Ïe ide o<br />
spoloãnosÈ s majetkovou úãasÈou ‰tátu, v˘bor<br />
na svojom prvom zasadnutí v septembri rozhodne<br />
o spôsobe vyvodenia sankcie voãi ªS-<br />
HZDS.<br />
cez jeden zákon vstupovalo do druhého“. âe<strong>sk</strong>˘<br />
Ústavn˘ súd uÏ takúto legislatívnu prax<br />
oznaãil za protiústavnú.<br />
Napokon treba povedaÈ, Ïe parlamentná<br />
opozícia v tomto prípade totálne zlyhala. V stenografickom<br />
zázname schôdze je zapísané,<br />
Ïe na vystúpenie poslanca Pelegriniho reagoval<br />
faktickou poznámkou b˘val˘ minister<br />
vnútra Pado. Exminister teda poãul pozmeÀovací<br />
návrh vládneho poslanca, ale z obsahu<br />
jeho poznámky vypl˘va, Ïe mu vôbec nedo‰-<br />
lo, ão vlastne obsahuje. A nedo‰lo to ani poslaneck˘m<br />
klubom SDKÚ-DS a SMK, ktoré<br />
prakticky kompletne (okrem neprítomn˘ch a<br />
nehlasujúceho poslanca Jani‰a ãi poslanca Pásztora,<br />
ktor˘ sa zdrÏal) hlasovali za Pelegriniho<br />
pozmeÀovací návrh. Z KDH zaÀ hlasoval<br />
„iba“ predseda Hru‰ov<strong>sk</strong>˘, ostatní sa zdrÏali.<br />
Obsah Pelegriniho návrhu i spôsob, ak˘m<br />
ho koalícia presadila, je hanebn˘. Za to, ako<br />
zo seba opozícia nechala urobiÈ spolok hlupákov,<br />
sa môÏe iba hanbiÈ.<br />
Marián Le‰ko (Sme, 22. júla 2008)<br />
Prekroãia svoj tieÀ po prezidentovi aj ústavní<br />
sudcovia<br />
Prezident Ivan Ga‰paroviã urobil to, ão sa<br />
od hlavy ‰tátu oãakáva – mal pochybnosti o<br />
ústavnosti zákona o cestnej premávke, do ktorého<br />
sa perfídne dostal pozmeÀujúci návrh<br />
poslanca Pelegirniho, novelizujúci zákon o<br />
jednorazov˘ch mimoriadnych opatreniach v<br />
príprave niektor˘ch stavieb diaºnic – a zákon<br />
vrátil do NR SR. Argumentácia hlavy ‰tátu vyzerá<br />
nepriestrelne – „Ústavn˘ súd SR... pova-<br />
Ïuje za jeden zo základn˘ch princípov právneho<br />
‰tátu, za neoddeliteºnú súãasÈ právneho<br />
‰tátu a imanentn˘ znak právneho ‰tátu princíp<br />
právnej istoty a ochrany dôvery obãanov v<br />
právny poriadok. Spôsob novelizácie, keì sa<br />
jedn˘m zákonom súãasne novelizuje viacero<br />
zákonov, ktoré navzájom bezprostredne obsahovo<br />
nesúvisia, nie je medzi nimi obsahová a<br />
systematická väzba, nie je, podºa môjho názoru,<br />
v súlade s princípom právnej istoty, ani s<br />
princípom predvídateºnosti zákona a jeho zrozumiteºnosti.“<br />
Je v‰ak takmer vylúãené, Ïe to<br />
pozastaví koaliãn˘ch poslancov v ich pravdepodobne<br />
protiústavnom ÈaÏení. Ur˘chlená v˘stavba<br />
diaºnic je pre tento vládny spolok (takmer)<br />
nadov‰etko – a ak by sme aj poãítali<br />
teoreticky s t˘m, Ïe 450 kilometrov diaºnic si<br />
vyÏaduje vykúpiÈ/vyvlastniÈ 45 ‰tvorcov˘ch kilometrov<br />
pozemkov (t. j. 4 500 ha), ide o voliã<strong>sk</strong>y<br />
zanedbateºnú sumu vlastníkov, ktorá<br />
zberaãov preferencií nemôÏe zaujímaÈ.<br />
Ivan Ga‰paroviã teda prekroãil svoj tieÀ –<br />
hoci zákon vrátil zrejme s vedomím, Ïe to neohrozí<br />
jeho prezident<strong>sk</strong>ú kandidatúru. Dá sa<br />
v‰ak pochybovaÈ, ãi sa prezidentovi ão len<br />
priblíÏia ústavní sudcovia a pozastavia úãinnosÈ<br />
tohto zákona po jeho schválení (prípadne<br />
zákona o jednorazov˘ch mimoriadnych<br />
opatreniach v príprave niektor˘ch stavieb diaºnic).<br />
Kde by sme boli, keby tak˘to Ústavn˘<br />
súd mal k dispozícii Vladimír Meãiar v rokoch<br />
1994 – 1998<br />
Róbert Kotian<br />
(Hospodár<strong>sk</strong>e noviny, 28. júla 2008)<br />
TakÏe uÏ o niekoºko dní uvidíme.<br />
(rk)<br />
86
S U P E R M O N I T O R<br />
SUPERMONITOR<br />
a (medzit˘m) minikomentáre<br />
7. júna – 21. júla 2008<br />
MoÏno nová ‰kol<strong>sk</strong>á reforma dodrÏí, ão<br />
sºubuje minister, hádam to nebudú rozprávky<br />
pre deti, ale naozajstná snaha zmeniÈ ‰kol<strong>sk</strong>˘<br />
systém a uãiÈ deti namiesto memorovania<br />
pouãiek lá<strong>sk</strong>u k múdrosti. Alebo aspoÀ<br />
trochu samostatne rozm˘‰ºaÈ. MoÏno je to<br />
pre ortodoxnú predstavu ‰koly trocha desivé,<br />
ale informaãná revolúcia posledn˘ch rokov<br />
posunula aj vzdelávanie do formy ãohosi, ão<br />
musí maÈ v sebe prvky zábavnosti. Inak sa deti<br />
o ‰kolu alebo jednotlivé predmety jednoducho<br />
nebudú zaujímaÈ, pretoÏe ich pritiahne<br />
ãosi iné.<br />
Spisovateº Martin Kasarda.<br />
Pravda 7. 6.<br />
(Asi by si ão najviac rodiãov, uãiteºov a<br />
‰kol<strong>sk</strong>˘ch úradníkov malo dobre zapamätaÈ<br />
ako základnú formulku pre v‰etko, ão<br />
súvisí so ‰kolou: deti treba uãiÈ lá<strong>sk</strong>e k<br />
múdrosti.)<br />
***<br />
Kresba: Milan Vavro. Extra plus jún<br />
(A pritom nov˘ tlaãov˘ zákon je úplne<br />
tup˘.)<br />
***<br />
Ja by som rozli‰oval medzi pokojom a stí-<br />
‰ením. K stí‰eniu môÏe viesÈ hociktorá z relaxaãn˘ch<br />
techník, ale pokoj je nieão iné.<br />
Pokoj dáva ãloveku len ãisté svedomie. Ak sa<br />
na to pozriem ako kresÈan, Kristus dáva ãloveku<br />
tak˘ pokoj, ktor˘ mu nedokáÏe daÈ svet<br />
a ani Ïiadna z relaxaãn˘ch techník.<br />
Psychiater a diakon Max Ka‰parÛ.<br />
T˘ÏdeÀ 9. 6.<br />
(Ktovie, pre koºk˘ch veriacich kresÈanov je<br />
JeÏi‰ Kristus uvedomelo a – takpovediac –<br />
naplno Bohom, BoÏím Synom. Ale ak je<br />
„len“ ochrancom ãlovekovho dobrého svedomia<br />
a formovateºom jeho pokoja v du‰i,<br />
uÏ splnil svoju úlohu trvalého partnera v<br />
ÈaÏk˘ch dÀoch, ktoré ãloveka neustále za-<br />
ÈaÏujú ubíjajúcimi stresmi. Najhor‰í je Boh<br />
abstraktn˘ a teda na míle od ãloveka vzdialen˘.)<br />
***<br />
KaÏdá krajina je obãas unavená reformami.<br />
Myslím si, Ïe sa to stalo aj Sloven<strong>sk</strong>u. Je<br />
to prirodzené. SR vstúpila do EÚ, stane sa ãlenom<br />
euroklubu, ão je veºk˘ úspech a ºudia by<br />
mali byÈ py‰ní. Verím v‰ak, Ïe jej politici sa<br />
na‰tartujú do nov˘ch reforiem. V‰etky krajiny<br />
vedia, Ïe potrebujú napríklad penzijnú reformu,<br />
ale neboli schopné ju urobiÈ. Reforma<br />
nie je otázkou Ïivota a smrti, Ïe ju treba urobiÈ<br />
okamÏite. Nedá sa v‰ak ani donekoneãna<br />
odkladaÈ.<br />
Viceprezident Svetovej banky Shigeo Katsu.<br />
Pravda 9. 6.<br />
(To sú dve veºké záÈaÏe nielen nad Sloven<strong>sk</strong>om<br />
alebo Európou, ale nad cel˘m svetom:<br />
globálne klimatizaãné ohrozenie ºudstva<br />
– a dôchodkov˘ systém, ktor˘ by odvrátil<br />
aj vo vyspel˘ch ekonomikách kolaps<br />
a nepripustil prudk˘ pád existenãnej<br />
úrovne miliónov star˘ch ºudí. Najmä druh˘<br />
problém aj najvyspelej‰ie ‰táty odsúvajú<br />
do nekoneãna, ale hrozba je stále ãernej-<br />
‰ia. Oddialenie odchodu do dôchodku alebo<br />
zv˘‰enie odvodov je len krátkodob˘m<br />
rie‰ením, treba nájsÈ oveºa efektívnej‰ie<br />
zvládnutie prvoradej úlohy.)<br />
***<br />
Spomedzi nerestí schopn˘ch naplniÈ ºud<strong>sk</strong>é<br />
vnútro tmou vyniká nenávisÈ. Vyznaãuje sa<br />
expanzivitou a so stra‰ideln˘mi hradmi má<br />
spoloãné to, ão by sme mohli charakterizovaÈ<br />
ako mátoÏnosÈ, vypl˘vajúcu z nedostatoãného<br />
poznania nenávideného objektu. Tento<br />
objekt plodí potom v zaÈaÏenom ºud<strong>sk</strong>om<br />
vnútri podozrenie, strach a pocity ohrozenia.<br />
NenávisÈ vo svojej rozpínavej, násilnej<br />
úplnosti je schopná zasiahnuÈ aj celé spoloãen<strong>sk</strong>é<br />
systémy.<br />
Spisovateº Stanislav Rakús.<br />
Sme 9. 6.<br />
(Ak je nieão v absolútnom protiklade k<br />
Bohu, je to práve nenávisÈ. A je desivou realitou,<br />
Ïe práve ona je neoddeliteºnou súãas-<br />
Èou dejín väã‰iny známych náboÏenstiev a<br />
ich konkrétnych realizátorov, teda cirkví a<br />
náboÏen<strong>sk</strong>˘ch zo<strong>sk</strong>upení.)<br />
***<br />
DieÈa sa ºah‰ie stáva korisÈou pedofilov,<br />
ak nemá doma alebo v blízkom okolí osobu,<br />
ktorej sa môÏe kedykoºvek so v‰etk˘m zdôveriÈ<br />
a ak nie je citovo nas˘tené. Deti by sme<br />
mali aj v ‰kole uãiÈ rozli‰ovaÈ, ktoré dotyky<br />
sú e‰te dovolené a ktoré uÏ nie, ktoré tajomstvá<br />
sú dobré a ktoré zlé. Pedofil si zí<strong>sk</strong>ava<br />
priazeÀ dieÈaÈa spravidla dlhodobo, rôznymi<br />
oceneniami aj darãekmi, o to viac je dieÈa potom<br />
viazané tajomstvom.<br />
Psychologiãka Mária Harga‰ová.<br />
Pravda 10. 6.<br />
(Vyspelí rodiãia nemôÏu chcieÈ bezuzdnú<br />
sexuálnu v˘chovu svojich detí. Ale musia<br />
sa búriÈ aj proti dogmatick˘m kÀazom,<br />
ktorí chcú donútiÈ ‰kol<strong>sk</strong>é úrady, aby ju<br />
buì vôbec nezaraìovali do ‰kol<strong>sk</strong>ého procesu,<br />
alebo aby ju tak oklie‰tili, Ïe sa niã<br />
podstatné deti nedozvedia. Rodiãia musia<br />
svoje deti nas˘tiÈ citmi a uãitelia tak˘mi poznatkami,<br />
aby deti dokázali nájsÈ hlbokú<br />
radosÈ z ºúbostn˘ch záÏitkov, ale aby dokázali<br />
aj ãeliÈ surov˘m nájazdom a zvodom<br />
nebezpeãn˘ch pedofilov.)<br />
***<br />
Centrálne banky vo svete dnes ãelia trom<br />
hlavn˘m v˘zvam: globalizácii, nov˘m technológiám<br />
a starnúcemu obyvateºstvu. Spomedzi<br />
nich si vyÏaduje zv˘‰enú pozornosÈ centrálnych<br />
bánk globalizácia, pretoÏe pôsobí<br />
na rast cien tovarov a sluÏieb, ãiastoãne na<br />
zdraÏovanie ropy, komodít, ale aj potravín.<br />
Prezident Európ<strong>sk</strong>ej centrálnej<br />
banky Jean-Claude Trichet. HN 10. 6.<br />
(Koneãne si niekto kompetentn˘ uvedomil,<br />
Ïe aj humanitné problémy sa musia<br />
staÈ súãasÈou kvalitnej politiky kaÏdej vlády,<br />
kaÏdej v˘znamnej finanãnej in‰titúcie<br />
a kaÏdej obãian<strong>sk</strong>ej organizácie, ktorá chce<br />
zabrániÈ najväã‰ím katastrofám v spoloãnosti.)<br />
***<br />
Postavenie osamel˘ch rodiãov, dôchodcov<br />
a párov s tromi a viac deÈmi sa voãi sloven<strong>sk</strong>ému<br />
priemeru buì nezlep‰ilo, alebo sa dokonca<br />
mierne zhor‰ilo. Pri osamel˘ch rodiãoch<br />
a dôchodcoch sa zlep‰enie príjmovej situácie<br />
na základe nov˘ch pracovn˘ch miest<br />
nedá ani oãakávaÈ. Na to, aby sa ich situácia<br />
zlep‰ila, by bolo treba viac neÏ len zbieraÈ<br />
ovocie minul˘ch reforiem.<br />
Riaditeº In‰titútu pre dobre<br />
spravovanú spoloãnosÈ Miroslav Beblav˘.<br />
Sme 10. 6.<br />
(Depresívne pôsobí najmä to, Ïe vláda, ktorá<br />
chce byÈ sociálne solidárna, nemá jedinú<br />
osobnosÈ, ktorá by hºadala systémové<br />
rie‰enie proti chudobe ohrozujúcej spomínané<br />
tri <strong>sk</strong>upiny. Zru‰enie poplatkov u<br />
87
S U P E R M O N I T O R<br />
lekára alebo rozdelenie vianoãn˘ch almu-<br />
Ïien najbiednej‰ím dôchodcom je len technick˘<br />
v˘kon presunu poloÏiek ‰tátneho<br />
rozpoãtu do inej kolonky. Ale ão robiÈ, aby<br />
sa situácia státisícov rodín a jedincov nezhor‰ovala)<br />
***<br />
Úspechy teroristick˘ch akcií fanatick˘ch<br />
moslim<strong>sk</strong>˘ch dÏihádistov sú aj v˘sledkom<br />
pasivity miliónov mierumilovn˘ch moslimov.<br />
Mlãaním asistujú fanatikom. Bez apatie<br />
svojho okolia by teroristi neboli schopní<br />
viesÈ vraÏedné operácie, zí<strong>sk</strong>aÈ explozívny<br />
materiál, budovaÈ tréningové tábory. Bez<br />
úãasti ìal‰ích moslimov by nemohli zí<strong>sk</strong>aÈ peniaze<br />
na svoju ãinnosÈ. Preto sa tieto milióny<br />
nekonfliktn˘ch moslimov automaticky<br />
stávajú nepriateºmi Západu.<br />
Profesor na univerzite vo Virgínii<br />
Walter E. Williams. HN 10. 6.<br />
(ZodpovednosÈ masy obyvateºstva za to,<br />
ão konajú a páchajú ich elity, vodcovia a aj<br />
volení ãinitelia, je závaÏná otázka modern˘ch<br />
dejín civilizovaného ºudstva. Do akej<br />
miery sú na vine aj slu‰ní, len príli‰ mlãiaci<br />
obãania za v‰etky svinstvá, ktoré sa odohrali<br />
v sloven<strong>sk</strong>om parlamente, v absolútne<br />
nespravodlivej privatizácii, v zloãinoch<br />
vrcholiacich aÏ vraÏdami, v diktatúre jednej<br />
ãasti obyvateºstva, povedzme úradníkov<br />
vern˘ch najsilnej‰ím stranám, nad inou<br />
ãasÈou len v mene volebného úspechu)<br />
***<br />
Kresba: Alan Lesyk. Pravda 10. 6.<br />
(Áno, drah˘ automat! Aj figu borovú mi uÏ<br />
bude‰ musieÈ ukazovaÈ v eurách!)<br />
***<br />
Dva roky po voºbách je uÏ v‰elião jasnej-<br />
‰ie. Sloven<strong>sk</strong>o sa vrátilo mentálne do meãiarov<strong>sk</strong>˘ch<br />
ãias a komunistick˘ch stereotypov.<br />
Máme tlaãov˘ zákon, ktor˘ zdokonaºuje normalizaãn˘<br />
princíp autocenzúry. Máme uÏ<br />
zasa nepozerateºnú verejnú televíziu. Máme<br />
ministra vnútra, ktor˘ sa dodnes neospravedlnil<br />
za svoj v˘rok o nespochybniteºnom<br />
klamstve ‰tudentky Hedvigy M., hoci je nad<br />
slnko jasnej‰ie, Ïe pochybné sú najmä dôkazy<br />
o jeho nepochybnosti.<br />
Literát a politik Peter Zajac.<br />
Sme 11. 6.<br />
(UÏ takmer 20 rokov vie Zajac o sloven<strong>sk</strong>ej<br />
politike takmer v‰etko. Najmä o jej omyloch<br />
a pádoch. Teraz situáciu sleduje z pozície<br />
vedúceho ãiniteºa okrajovej strany,<br />
ale od 89-teho bol dlh‰í ãas aj poslancom<br />
parlamentu. A to je vlastne najzáhadnej‰ie:<br />
Ako to, Ïe ãlovek, ktor˘ ovláda nielen politiku,<br />
ale aj morálne princípy úãinkovania<br />
v nej, ktor˘ mohol priamo ovplyvÀovaÈ jej<br />
chod a presadzovaÈ Ïelateºnú zásadovosÈ,<br />
vlastne na celej ãiare neuspel Preão <strong>sk</strong>ôr<br />
padal, neÏ by sa vzopínal k politick˘m<br />
vrcholkom)<br />
***<br />
Sme stále vnímaní ako nejaká zaostalá krajina<br />
na predmestí Soviet<strong>sk</strong>eho zväzu. Aj na<br />
predná‰ke v Nemecku sa ma jeden mlad˘<br />
úãastník op˘tal, kde vlastne Litva leÏí. A to<br />
sme susediace krajiny.<br />
Prezident Litvy Valdas Adamkus.<br />
HN 11. 6.<br />
(My sme sa v 89-tom prudko vymkli z poniÏujúceho<br />
obrazu krajiny pod diktatúrou<br />
komunistickej strany. Pravda, vyboãenie<br />
z demokratickej línie v polovici 90. rokov<br />
nás takmer znovu – a veºmi r˘chlo –<br />
uvrhlo do priepasti, z ktorej sme sa vyhrabali.<br />
A treba naplno povedaÈ: nebyÈ Dzurindu<br />
ktovie, kde by sme dnes boli. To treba<br />
maÈ nástojãivo na pamäti. Aké dôsledky<br />
má zlé meno ‰tátu, dokonca aj keì zaÀ<br />
nemôÏe, potvrdzuje práve Litva, ktorej<br />
napokon odmietli transformáciu domácej<br />
meny na euro.)<br />
***<br />
Tunguz<strong>sk</strong>ú katastrofu koncom júna 1908<br />
spôsobil podºa v‰etkého úlomok z roja meteoritov,<br />
ktoré vytvorila Enckeova kométa. Bolo<br />
‰Èastím, Ïe vybuchol v ºudoprázdnej tajge, a<br />
nie kdesi nad Petrohradom alebo in˘m veºk˘m<br />
mestom, lebo by zahynula moÏno polovica<br />
jeho obyvateºov, alebo dokonca v‰etci.<br />
ªudstvo zatiaº nemá v˘konné rakety, schopné<br />
podobné vesmírne teleso zniãiÈ, ale pracovaÈ<br />
na tom treba.<br />
Vojtech Ru‰in z Astronomického ústavu<br />
SAV. Pravda 11. 6.<br />
(âo prv rozpolí Zem – nejaká nová Enckeova<br />
kométa, najnov‰í model ãlovekom<br />
vyrobenej atómovej bomby, alebo v˘bu‰-<br />
ninami opásané telá agresívnych teroristov)<br />
***<br />
Dôchodkové sporenie je rizikovej‰í podnik,<br />
neÏ sa o tom opakovane hovorí. A aj keby sa<br />
o tom hovorilo stále, nebude to dosÈ proti reklamnej<br />
kampani dôchodkov˘ch spoloãností.<br />
V˘kyvy v ekonomick˘ch cykloch môÏu<br />
spôsobiÈ, Ïe do dôchodku pôjdu desaÈtisíce Ïobrákov,<br />
o ktor˘ch sa potom bude musieÈ postaraÈ<br />
‰tát. Katastrofálne môÏu dopadnúÈ aj<br />
ºudia, ktor˘m sa bude desiatky rokov dariÈ<br />
dobre.<br />
Publicista Jakub Topol.<br />
Slovo 11. 6.<br />
(Katastrofálne môÏe dopadnúÈ ktokoºvek,<br />
alebo takmer kaÏd˘, k˘m bude maÈ dôchodkov˘<br />
systém v rukách ‰tát s neschopn˘mi<br />
alebo neochotn˘mi úradníkmi.)<br />
***<br />
Podºa niektor˘ch jedn˘m z dôvodov, preão<br />
sa Obamovi podarilo poraziÈ Hillary Clintonovú,<br />
bol ten, Ïe mnoho belo‰<strong>sk</strong>˘ch voliãov<br />
ho povaÏovalo za „nadrasového“. In˘mi slovami<br />
– Obama bol ãernoch, ale nie príli‰<br />
ãierny. Nakoºko ãierny v‰ak môÏe byÈ, aby si<br />
neznepriatelil belo‰<strong>sk</strong>˘ch voliãov Alebo nakoºko<br />
ãiernym ho republikáni musia urobiÈ,<br />
aby vyhrali<br />
Marcus Mabry,<br />
The New York Times 12. 6.<br />
(Nakoºko by musel byÈ Béla Bugár sloven<strong>sk</strong>˘,<br />
aby mohol byÈ prezidentom SR<br />
***<br />
V praxi euro ukázalo, Ïe nútiÈ ‰táty Európy<br />
s rozliãnou ekonomikou staÈ sa homogénnymi<br />
pomocou politick˘ch rozhodnutí je politikou<br />
par excellence a má ìaleko od toho,<br />
aby bolo prospe‰nou pre v‰etky krajiny. Byrokrati<br />
v Bruseli nie sú schopní reagovaÈ na<br />
meniace sa podmienky. PodceÀujú zápas o suroviny<br />
a tlaky spôsobené ekonomickou emancipáciou<br />
rozvojov˘ch krajín. Ak sa Európa neprebudí,<br />
bude musieÈ ãeliÈ ÈaÏk˘m ãasom.<br />
Spoloãná monetárna politika jej nepomôÏe.<br />
âe<strong>sk</strong>˘ prezident, ekonóm Václav Klaus.<br />
Financial Times 12. 6.<br />
(V politike – a s Àou súvisiacej ekonomike<br />
– zriedkavo má absolútnu platnosÈ len jedin˘<br />
názor, a to bez ohºadu na to, aká osobnosÈ<br />
ho vysloví. Spoloãen<strong>sk</strong>˘ Ïivot je úÏasne<br />
pestr˘ a rozmanit˘. A aj preto je ÈaÏké<br />
jednoznaãne radiÈ, ktorú formuláciu prijaÈ<br />
ako svätosväte správnu a jedinú pouÏiteºnú.<br />
DôleÏité je, aby obãania, ale aj odborníci<br />
mohli osobnostiam dôverovaÈ aspoÀ v<br />
tom, Ïe ich anal˘zy a zov‰eobecnenia vychádzajú<br />
z úprimného pohºadu na situáciu,<br />
a nie zo zi‰tn˘ch záujmov.)<br />
***<br />
PoãuÈ názory a kritiky na svoje knihy od<br />
ºudí spoza hraníc je veºmi vzru‰ujúce. Hlavne,<br />
keì vidím, Ïe kniha vyslobodená z pôvodného<br />
jazyka dokáÏe osloviÈ. Najväã‰iu dôle-<br />
ÏitosÈ pre mÀa majú nemecké preklady mojich<br />
kníh. Viem po nemecky a môÏem zváÏiÈ<br />
reakcie na prácu prekladateºov. Navy‰e nemecké<br />
jazykové prostredie zjednocuje viacero<br />
kultúr.<br />
Maìar<strong>sk</strong>˘ spisovateº László Márton.<br />
Sme 13. 6.<br />
(Ak sa ãasto preklad umeleckej prózy do<br />
iného jazyka povaÏuje za splo‰tenie pôvodnej<br />
mnohov˘razovosti diela a za oslabenie<br />
sugestívnosti autorovej v˘povede,<br />
Márton zrazu hovorí o jeho oslobodení. A<br />
môÏe maÈ pravdu – prinajmen‰om v tom,<br />
Ïe ak je román dobre preloÏen˘, nájde<br />
nov˘ rozmer a moÏno aj nové spoloãen<strong>sk</strong>é<br />
postavenie.)<br />
***<br />
UÏ som pochopila, Ïe nie je naozaj v mojich<br />
silách, aby som zachránila cel˘ svet, Európu<br />
od v˘chodu na západ a od severu na juh,<br />
a dokonca ani na‰u malú, milú krajinku.<br />
EuroposlankyÀa Monika Fla‰íková-BeÀová.<br />
HN 13. 6.<br />
(Európa a ani na‰a malá milá krajinka<br />
naozaj nepotrebuje mesiá‰ov, ale silné<br />
88
S U P E R M O N I T O R<br />
osobnosti, ktoré by vytrhli svet z duchovnej<br />
biedy, z amorálnosti a z intelektuálneho<br />
úpadku.)<br />
***<br />
Pre historika je Ïivot jednej generácie prikrátky,<br />
pre históriu je zaujímavé to, ão trvá,<br />
nie to, ão sa mení s kaÏdou politickou vlnou.<br />
Historik Matú‰ Kuãera, b˘val˘ minister<br />
‰kolstva. Extra Plus jún 2008.<br />
(Sloven<strong>sk</strong>˘m politikom v‰ak akoby ani nezáleÏalo<br />
na tom, ão si o nich pomyslí história.)<br />
***<br />
Keì sú traja ºudia pol roka zavretí v stiesnenom<br />
priestore, psychicky je to veºmi nároãné.<br />
PretoÏe keì si ublíÏia, nemôÏu sa zdvihnúÈ<br />
a buchnúÈ dverami.<br />
B˘val˘ kozmonaut Alexandr Volkov (60)<br />
o svojom synovi Sergejovi (35).<br />
Pravda 14. 6.<br />
(Pol roka visia stovky kilometrov nad nami<br />
dvaja-traja ºudia a my ich ani neregistrujeme.<br />
Ich trvalo nebezpeãn˘ pobyt v tajuplnom<br />
vesmírnom priestore bez pevnej<br />
pôdy pod nohami – a nevyhnutnosÈ ovládaÈ<br />
svoju hlúpu pozem<strong>sk</strong>ú povahu, to si vy-<br />
Ïaduje úplne nepoznané prvky pohybov<br />
vlastnej mysle. Je to námet na shakespearov<strong>sk</strong>ú<br />
tragédiu)<br />
***<br />
âe<strong>sk</strong>˘ prezident Václav Klaus je svojím<br />
tvrdením, Ïe ír<strong>sk</strong>e „nie“ znamená koniec Lisabon<strong>sk</strong>ej<br />
zmluvy EÚ, osamoten˘m hlasom<br />
medzi európ<strong>sk</strong>ymi lídrami. Tí sú väã‰inou<br />
za pokraãovanie ratifikácie reformnej zmluvy<br />
v parlamentoch. Klausove názory v‰ak<br />
pravdepodobne nájdu ohlas u mnoh˘ch európ<strong>sk</strong>ych<br />
voliãov, ktorí nedostali moÏnosÈ<br />
vyjadriÈ sa tieÏ v referende.<br />
Brit<strong>sk</strong>á stanica BBC 14. 6.<br />
(Príli‰né sebavedomie ostrieºan˘ch lídrov<br />
EÚ zo „star˘ch ‰tátov EÚ“ ignoruje veºmi<br />
odli‰né historické a psychologické zázemie<br />
nesúrodej masy Európanov. VzdialenosÈ<br />
Bruselu od ich domov<strong>sk</strong>ej krajiny im<br />
umoÏÀuje ka‰laÈ na mienku svojich obãanov,<br />
a preto si myslia, Ïe môÏu ka‰laÈ na názor<br />
v‰etk˘ch Európanov.)<br />
***<br />
Kresba: Vojto Haring. Tele plus 14. 6.<br />
(Koalícia sa ústretovo prihovára opozícii v<br />
sloven<strong>sk</strong>om parlamente.)<br />
***<br />
Kresba: Marián Kamen<strong>sk</strong>˘.<br />
Kum‰t (Pravda) 14. 6.<br />
UÏ si nevieme predstaviÈ ani praãloveka, Ïe<br />
by bol mohol ÏiÈ bez poãítaãa.)<br />
***<br />
Íri svojím odváÏnym hlasovaním poslali<br />
správu a tá znie: „My Íri sme star˘ a hrd˘ národ<br />
a nesmie sa s nami zaobchádzaÈ ako s koloniálnymi<br />
nevoºníkmi. Nepáãi sa nám, Ïe dokument,<br />
ktor˘ nám predloÏili, bol úmyselne<br />
neãitateºn˘, a e‰te viac sa nám nepáãia dosÈ<br />
nezakryté hrozby, ktoré voãi nám vyslovili<br />
niektorí ºudia. Trváme na dokumente, ktorému<br />
budeme v‰etci rozumieÈ a na tom, aby bol<br />
dostatok ãasu pochopiÈ, kam sa v <strong>sk</strong>utoãnosti<br />
uberáme, a predi<strong>sk</strong>utovaÈ to medzi sebou.<br />
PretoÏe to je demokratick˘ spôsob a ír<strong>sk</strong>y spôsob.“<br />
Brit<strong>sk</strong>˘ novinár Frederick Forsyth,<br />
ír<strong>sk</strong>e noviny Sunday Independent 15. 6.<br />
(Íri sa v podstate vzbúrili proti diktátorom<br />
v demokratickom baránãom rúchu.)<br />
***<br />
Viaceré prie<strong>sk</strong>umy verejnej mienky naznaãili,<br />
Ïe keby 4. novembra hlasovali Európania<br />
o tom, kto bude americk˘m prezidentom,<br />
dali by svoje hlasy Obamovi, ktorého obdivne<br />
opisujú ako prienik najlep‰ích vlastností<br />
Johna F. Kennedyho a Martina Luthera Kinga.<br />
Katrin Bennhold.<br />
The International Herald Tribune 16. 6.<br />
(Enormn˘ záujem európ<strong>sk</strong>ej verejnosti o<br />
americk˘ch kandidátov na prezidenta USA<br />
dokazuje to, Ïe samotnej Európe mimoriadne<br />
ch˘bajú svojrázne osobnosti, a tak<br />
si aspoÀ trochu prisvojuje tie, ktoré jej nepatria<br />
– alebo len veºmi vzdialene.)<br />
***<br />
Íri nastavili namyslenej Európe zrkadlo<br />
pravdy: Naão je nám prezident Európy, keì<br />
bude len formálny a draho platen˘ (staãí nám<br />
vlastn˘). Naão je nám hoci aj zredukovaná<br />
EK, keì je to v podstate geto nóbl úradníkov,<br />
ktorí vydávajú dekréty ako feudálni páni odtrhnutí<br />
od reality beÏného Ïivota (staãí nám<br />
vlastná vláda s jej vrtochmi). Naão sú nám europoslanci,<br />
ktorí sa vozia lietadlami medzi<br />
Bruselom a ·trasburgom so svojimi k⁄dºami<br />
asistentov a mrakmi papierov (staãia nám<br />
na‰i papalá‰i, ktorí nás poznajú akurát pár mesiacov<br />
pred voºbami).<br />
Komentátor Peter Turãík.<br />
HN 16. 6.<br />
(UÏ je ozaj najvy‰‰í ãas <strong>sk</strong>oncovaÈ s trápnym<br />
vyhadzovaním miliárd eur na úradníkov<br />
za ich umelú, navonok potrebnú aktivitu,<br />
ktorá priná‰a najväã‰í úÏitok len<br />
im sam˘m.)<br />
***<br />
Estón<strong>sk</strong>o bolo v 90. rokoch takmer uãebnicov˘m<br />
príkladom krajiny, ktorá sa, predov‰etk˘m<br />
vìaka r˘chlym reformám, postavila<br />
na nohy a slúÏila ako vzor ostatn˘m postkomunistick˘m<br />
váhavcom. Dnes je príkladom,<br />
ako r˘chlo sa dá padnúÈ. Zv˘‰enie konkurencieschopnosti<br />
estón<strong>sk</strong>ych firiem bude asi bolestivé<br />
– ako kaÏdé hºadanie rezerv v nákladoch.<br />
Publicista Robert ÎitÀan<strong>sk</strong>˘.<br />
T˘ÏdeÀ 16. 6.<br />
(KeìÏe vo vláde a okolo nej nie je veºa ekonomick˘ch<br />
odborníkov a zatiaº sa nijaké<br />
nové opatrenia neprijali, treba sa obávaÈ<br />
podobného záveru súãasnej úspe‰nej etapy.<br />
Ak chce Smer-SD v najbliωích voºbách<br />
opäÈ vyhraÈ, môÏe ho uÏ ãakaÈ – a najmä<br />
v‰etk˘ch, ktorí chcú ÈaÏiÈ z toho, Ïe práve<br />
Smer je pri moci – nepríjemné <strong>sk</strong>lamanie.)<br />
***<br />
Ako je moÏné, Ïe hoci Ïeny tvoria polovicu<br />
obyvateºstva, sú stále nedostatoãne zastúpené<br />
vo vrcholnej európ<strong>sk</strong>ej politike Preão<br />
by mala byÈ EÚ nevyhnutne reprezentovaná<br />
muÏmi<br />
Podpredsedníãka Európ<strong>sk</strong>ej komisie<br />
Margot Wallströmová. HN 17. 6.<br />
(Neviem, ão je v tejto chvíli dôleÏitej‰ie: ãi<br />
to, Ïe v orgánoch EÚ je príli‰ málo Ïien, alebo<br />
<strong>sk</strong>ôr to, Ïe v nich vôbec nie sú vyhranené<br />
osobnosti – ãi uÏ muÏi, alebo Ïeny –, ktoré<br />
by priniesli kon‰truktívneho ducha do<br />
organizácie zdruÏujúcej polmiliardovú<br />
masu ºudí.)<br />
***<br />
NemôÏeme sa tváriÈ, Ïe pár miliónov Írov<br />
má men‰iu váhu ako väã‰í Francúzi. Ak Francúzi<br />
mohli zablokovaÈ euroústavu, rovnaké<br />
právo musí maÈ aj Ír<strong>sk</strong>o s Lisabon<strong>sk</strong>ou zmluvou.<br />
âe<strong>sk</strong>˘ premiér Mirek Topolánek.<br />
Sme 17. 6.<br />
(Íri tvrdo – a jediní v súãasnej Európe – vyslovili<br />
to, ão sa Slováci alebo Slovinci vysloviÈ<br />
neopováÏia: Demokracia na jednej strane<br />
znamená, Ïe sa spoloãenstvo riadi väã-<br />
‰inov˘m rozhodnutím svojho obyvateºstva.<br />
Ale na druhej strane znamená aj to, ão<br />
Britovia alebo Nemci uÏ neradi registrujú:<br />
Ïe aj men‰ie <strong>sk</strong>upiny – dva milióny obãanov<br />
oproti 480 miliónom – majú právo na<br />
svoj názor a na svoj spôsob existencie. EÚ<br />
treba formovaÈ tak, aby kaÏd˘ jej obãan a<br />
89
S U P E R M O N I T O R<br />
‰tát mal svoje dôstojné postavenie a miesto.)<br />
***<br />
Schola ludus znamená ‰kolu hrou. Postupuje<br />
plne v súlade s modernou vedou a efektívnym<br />
spôsobom vyuÏíva najnov‰ie vedecké<br />
poznatky. Tento systém sa vyvinul veºmi<br />
prirodzene, a nie je teda opozíciou voãi star-<br />
‰ím systémom, ale ich pokraãovaním. Nepou-<br />
Ïívame Ïiadne neprirodzené metódy, podstatou<br />
je hra a hra je pre ãloveka prirodzená. Navy‰e<br />
pomáha vnímaÈ uãenie ako dobrodruÏstvo,<br />
prebúdza radosÈ z objavovania.<br />
Zakladateºka obãian<strong>sk</strong>eho zdruÏenia<br />
Schola ludus Katarína Teplanová.<br />
Slovo 18. 6.<br />
(V ‰kolstve nijaká zásadná reforma zorganizovaná<br />
ministerstvom neprichádza do<br />
úvahy. Kºúãová zmena sa musí odohraÈ v<br />
„du‰i“ ‰kolstva, v schopnosti uãiteºov podporovan˘ch<br />
riaditeºmi premeniÈ Ïiakom<br />
trvalo vnucovanú drinu na zábavu, ão neznamená<br />
úplne vynechaÈ bifºovanie, ale<br />
presunúÈ ho natoºko do úzadia, aby de-<br />
Èom a mlad˘m ºuìom neotravovalo Ïivot a<br />
nestrpãovalo kaÏdoranné vstávanie.)<br />
***<br />
Lisabon<strong>sk</strong>á zmluva dáva EÚ viac demokracie,<br />
väã‰iu transparentnosÈ a väã‰iu schopnosÈ<br />
konaÈ. Je odpoveìou na kritiku obãanov za nedostatky<br />
EÚ. PribliÏuje EÚ k jej obãanom.<br />
Predseda Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu<br />
Hans-Gert Pöttering. HN 19. 6.<br />
(Je odváÏne – ak nie aj memiestne – tvrdiÈ<br />
to zoãi-voãi ír<strong>sk</strong>emu referendu.)<br />
***<br />
Úradníci, ktor˘m hovoríme byrokrati, vy-<br />
Ïadujú údaje, ktoré nepotrebujú, nútia nás<br />
vyplÀovaÈ zloÏité formuláre a vyrábaÈ k nim<br />
prílohy, ktor˘mi dokumentujeme, Ïe existujeme,<br />
nesedíme práve vo väzení a dobrovoºne<br />
sa vzdávame nároku na ochranu osobn˘ch<br />
údajov, ktoré sme im nedobrovoºne po<strong>sk</strong>ytli.<br />
Epidémia sa ‰íri z Bruselu. Veì ako<br />
spoãítaÈ olivové stromy v hájoch na Sicílii, na<br />
kultiváciu ktor˘ch má prispieÈ EK<br />
Predseda SAV ·tefan Luby.<br />
HN 19. 6.<br />
(Bolo by hlboko ºud<strong>sk</strong>é a aj sociálne, keby<br />
ministerstvo sociálnych vecí preverilo v‰etky<br />
zákony a predpisy, ktoré nútia invalidov<br />
aj vo váÏnom zdravotnom stave, aby vyplÀovali<br />
nezmyselné papiere, komplikujúce<br />
postihnut˘m ºuìom Ïivot. A keby ich<br />
dalo zru‰iÈ.)<br />
***<br />
Kresba: Milo‰ Ga‰parec. Îurnál 19. 6.<br />
(Sloven<strong>sk</strong>˘ch baranov najãastej‰ie zoÏerú<br />
politici, ktor˘m ostatní barani zoÏerú v‰etko.)<br />
***<br />
V tejto krajine je normálne, Ïe hoci byt<br />
vlastníte, pouÏívaÈ ho nemôÏete. PretoÏe ‰tát<br />
vám byt, ktor˘ kedysi va‰ej rodine zobral, vrátil<br />
aj s nájomníkom, a toho sa nijako nemô-<br />
Ïete zbaviÈ. Navy‰e ‰tát absurdne urãil, aké<br />
maximálne nájomné od neho môÏete poÏadovaÈ.<br />
Majiteº vo vedºaj‰om rovnakom byte dostáva<br />
desaÈtisíc mesaãne, vy necelú tisícku.<br />
·tát sa tvári, ak˘ je sociálny, ale na cudzí, teda<br />
vበúãet. Vy máte svoj byt, za ktor˘ vám nájomník<br />
platí deväÈ stoviek, a napriek tomu si<br />
va‰a dcéra musí, ak chce ‰tudovaÈ, prenajaÈ<br />
men‰í za osem tisícok.<br />
Komentátor Milo‰ Luknár.<br />
Plus 7 dní 20. 6.<br />
(Zaiste ani Ïurnalista nechce nájomníkov<br />
z re‰tituovan˘ch bytov vyhodiÈ na ulicu. Na<br />
zaplakanie je <strong>sk</strong>ôr neschopnosÈ ‰tátu rie-<br />
‰iÈ situáciu na vysokej úrovni – napr. postaviÈ<br />
byty, ktoré by ponúkol ako náhradu<br />
za b˘vanie v t˘chto bytoch.)<br />
***<br />
Neviem, ãi je pre Ru<strong>sk</strong>o lep‰í osvieten˘<br />
diktátor, alebo slab˘ demokrat, keì Rusi sami<br />
hovoria, Ïe oni na demokraciu e‰te nedorástli.<br />
Neviem, ãi nám Brusel bude diktovaÈ ako<br />
voºakedy Mo<strong>sk</strong>va a ãi je lep‰ie, keì nám diktuje<br />
niekto, kto má ak˘-tak˘ chochmes, ako<br />
to nechaÈ na na‰ich politick˘ch odroÀov.<br />
Básnik Daniel Hevier.<br />
Sme 20. 6.<br />
(Nie je dobre, aby nám ktokoºvek diktoval.<br />
MoÏno okrem básnikov. Keby boli tak˘mi<br />
osobnosÈami, Ïe by nám ich diktát znel celkom<br />
príjemne a Ïe by mali potrebn˘ re‰-<br />
pekt.)<br />
***<br />
·tátnici sa stretávajú na pravidelnom summite.<br />
Dajú si káviãku a podebatujú o tom, ão<br />
ich najviac trápi. Îiadne zázraky v‰ak oãakávaÈ<br />
netreba. Za pár dní nevyrie‰ia ani vysoké<br />
ceny benzínu, ani budúcnosÈ Európy, ani<br />
mier vo svete. Skutoãn˘m problémom EÚ je,<br />
Ïe hlavy ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov sa nedokáÏu dohodnúÈ,<br />
ão vlastne od tohto integraãného projektu<br />
chcú.<br />
Komentátor Pavol Babo‰.<br />
Pravda 20. 6.<br />
(Európ<strong>sk</strong>e elity tak ako nበv˘kvet domáci<br />
chcú od akéhokoºvek projektu v˘hody<br />
pre seba – a najmä dlhodobú istotu svojho<br />
politického postavenia –, a reálny koncept<br />
uÏitoãn˘ch rie‰ení váÏnych európ<strong>sk</strong>ych<br />
– u nás sloven<strong>sk</strong>˘ch – problémov,<br />
ktoré nám visia nad hlavami, nie je pre<br />
nich zaujímav˘. Zrejme nemajú ani dosÈ<br />
talentu a odborn˘ch predpokladov, aby<br />
nieão nové, osoÏné a hodné 21. storoãia<br />
vymysleli.)<br />
***<br />
Som uÏ príli‰ star˘, aby som mal strach z<br />
politickej moci. Iba si niekedy kladiem otázku,<br />
ãi vo vlãej jame stojí za to ãestnému novinárovi<br />
kriãaÈ a daÈ sa napospas vlkom. Najmä,<br />
ak sú tí vlci arogantní, netolerantní, neprístupní<br />
oponentúre, pretoÏe majú „mandát<br />
väã‰iny“, ako to ãasto s veºk˘m sebavedomím<br />
zdôrazÀujú!<br />
Novinár Ernest StredÀan<strong>sk</strong>˘ (1930),<br />
v roku 1968 emigroval, potom pracoval<br />
v Slobodnej Európe a Hlase Ameriky.<br />
HN 20. 6.<br />
(Ak˘ to bol vôbec motor, ão nás hnal, aby<br />
sme sa chceli staÈ ãestn˘mi novinármi)<br />
***<br />
Medzi ostatn˘mi ministrami z vlády Ján<br />
Poãiatek vyãnieval v pozitívnom zmysle. Poãúval,<br />
vedel vecne argumentovaÈ, dotiahol<br />
vstup do eurozóny. V˘znamné reformy v‰ak<br />
neurobil a nedá sa teda povedaÈ, Ïe by krajinu<br />
posunul vpred.<br />
Analytik MESA 10 Ján Maru‰inec.<br />
Pravda 21. 6.<br />
(Niekedy je dôleÏité a pozitívne to, ak niekto<br />
vo vysokej funkcii neposunie krajinu<br />
aspoÀ vzad. A to najmä vtedy, keì ostatní<br />
ãinitelia okolo neho podºahnú v‰eobecnému<br />
trendu pribrzdiÈ v‰etky odváÏne a modernizujúce<br />
opatrenia predo‰lej vlády.)<br />
***<br />
Podºa mÀa na planéte Zem vypukol konzumn˘<br />
komunizmus. Vznikol tak˘ celosvetov˘<br />
politick˘ reÏim, ktor˘ si z kapitalizmu<br />
a komunizmu vzal to najlep‰ie – právo na súkromn˘<br />
majetok, slobodu slova a zniãenie<br />
triednych rozdielov – a to „v‰etko najlep‰ie“<br />
zopsul na najniωiu, najvulgárnej‰iu moÏnú<br />
úroveÀ nudy. Koho by v takomto prostredí zaujímali<br />
nejaké literárne experimenty<br />
Spisovateº Peter Macsovszky.<br />
Sme 21. 6.<br />
(BohuÏiaº, namiesto sugestívnych shakespearov<strong>sk</strong>˘ch<br />
hier a Dostojev<strong>sk</strong>ého románov<br />
zanechávame potomkom iba ‰pinu politickej<br />
a kultúrnej gebuzíny.)<br />
***<br />
Vedci to neradi poãujú, sú v‰ak financovaní<br />
z verejn˘ch zdrojov a z ãasu na ãas by mali<br />
<strong>sk</strong>ladaÈ úãty verejnosti. InformovaÈ ju, ako s<br />
peniazmi naloÏili. Jasne a zrozumiteºne.<br />
Biológ prof. Ján TurÀa.<br />
Pravda 21. 6.<br />
(Ak to vraví ãlovek, ktor˘ sám je v˘znamn˘m<br />
vedcom, je to e‰te silnej‰ím mementom<br />
pre jeho kolegov. V SR sa vedeckí pracovníci<br />
vymykajú spod spoloãen<strong>sk</strong>ej pozornosti<br />
a kontroly aj svojimi v˘sledkami, ale<br />
aj nákladmi, ktoré spotrebujú na svoje v˘kony.)<br />
***<br />
Faktormi ‰vajãiar<strong>sk</strong>eho úspechu, ak to trochu<br />
zjednodu‰ím, sú najmä nízke daÀové a<br />
odvodové zaÈaÏenie, ìalej kantonálne vlády,<br />
ktoré tlak verejnosti udrÏuje ‰tíhle, a napokon<br />
in‰titucionálna konkurencia medzi samotn˘mi<br />
kantónmi. V na‰ej malej 7,5-miliónovej<br />
krajine máme 26 kantónov, ão sú v podstate<br />
suverénne entity. Je to silno decentralizova-<br />
90
S U P E R M O N I T O R<br />
n˘ systém, a tie celky spolu súÈaÏia o kapitál,<br />
zdroje, ºudí a e‰te v mnoh˘ch ìal‰ích ohºadoch.<br />
Profesorka ekonómie na Îenev<strong>sk</strong>ej<br />
univerzite Victoria Curzon-Price.<br />
T˘ÏdeÀ 23. 6.<br />
(My v‰etko pokrivíme. Na‰ich 8 Ïúp neznamená<br />
úradovanie bliωie k obãanom a pod<br />
ich dohºadom, ale, naopak, sú zdrojom ìal-<br />
‰ej byrokracie a moÏno aj korupcie v men-<br />
‰om rámci, neÏ je ‰tát. Autá, ktoré nakupujú<br />
pre svojich potentátov – aÏ za 3-4<br />
milióny – a prémie, ktoré im rozdávajú, sú<br />
zrkadlom sebavedom˘ch a arogantn˘ch<br />
samovládcov gubernií, ktorí si môÏu dovoliÈ<br />
nakladaÈ s pozemkami, <strong>sk</strong>ládkami, Ïupn˘mi<br />
investíciami podºa svojich potrieb a<br />
nemusia sa obãanov vôbec na niã v nijakom<br />
referende p˘taÈ.)<br />
***<br />
Kresba: Natália LoÏeková. T˘ÏdeÀ 23. 6.<br />
(F: „Toto záchranné koleso ti hádÏem posledn˘<br />
raz.“ P: „NevyhráÏaj sa. Veì aj to<br />
si kúpil odo mÀa.“)<br />
***<br />
K˘m si vláda láme hlavu, ako vyrie‰iÈ budúce<br />
dôchodky, ‰tudent gymnázia Jakub MiÀo<br />
z Ko‰íc v tom má jasno. So svojím návrhom<br />
dôchodkovej reformy zvíÈazil v celosloven<strong>sk</strong>ej<br />
súÈaÏi pre mlad˘ch finanãníkov. A ão<br />
vlastne mlad˘ reformátor vymyslel Zru‰iÈ I.<br />
aj II. dôchodkov˘ pilier. Dôchodok rodiãa<br />
by tvorilo 9 % z príjmu jeho detí. âím by mal<br />
viac pracujúcich detí, t˘m by bol väã‰í jeho<br />
starobn˘ dôchodok. âím úspe‰nej‰ie by deti<br />
boli, t˘m viac by mohli daÈ svojim rodiãom.<br />
Zúroãila by sa tak starostlivosÈ vynaloÏená na<br />
deti.<br />
Îurnalistka Slávka Séle‰ová.<br />
Pravda 24. 6.<br />
(Neúprosne sa blíÏi budúcnosÈ, keì pohodlní<br />
úradníci budú musieÈ zdvihnúÈ zadky<br />
a pohnúÈ nielen rozumom, ale aj odvahou,<br />
a hºadaÈ pre dôchodkové systémy<br />
21. storoãia úplne neãakané a úãinné rie-<br />
‰enia. Opakujeme: Ani ne<strong>sk</strong>or‰í odchod<br />
do dôchodku, ani ìal‰ie zvy‰ovanie odvodov,<br />
ani zniÏovanie dôchodkov rôznymi<br />
fintami cez hor‰iu valorizáciu, nie sú prijateºn˘m<br />
dlhodob˘m zvládnutím problému.<br />
MiÀov nápad má svoje ú<strong>sk</strong>alia, ale<br />
vÏdy je nádejnej‰í neÏ tie, ktoré predkladá<br />
ministerka.)<br />
***<br />
Ikonu robím 2 mesiace i pol roka. Ikona nie<br />
je obyãajn˘ obraz. Pre niekoho je to modlitba,<br />
pre ºudí, ão nie sú veriaci, to môÏe byÈ<br />
‰perk alebo energia, ktorá pôsobí na ãloveka<br />
z tohto diela.<br />
Ikonografka Ala Teicherová z Ilavy.<br />
Pravda 26. 6.<br />
(Veºa vzru‰ujúcich vecí, ktoré súvisia s Bohom,<br />
sú pre svoje tajomno, ale aj nevyspytateºnú<br />
silu naozaj storak˘m vyjadrením<br />
vesmírnej energie. MoÏno aj Boh – dodávame<br />
opatrne – je nádhernou a úÏasnou<br />
energiou, ktorá udrÏiava ãloveka v jeho nev‰ednom<br />
postavení uprostred Ïiv˘ch tvorov.)<br />
***<br />
V boji proti korupcii má Sloven<strong>sk</strong>o takmer<br />
desaÈnásobne hor‰ie v˘sledky ako napríklad<br />
Veºká Británia, Rakú<strong>sk</strong>o, Dán<strong>sk</strong>o ãi Fín<strong>sk</strong>o,<br />
ktoré sú na vrchole rebríãka. Najmen‰ie úspechy<br />
v potláãaní korupcie mali vlani âína,<br />
Ru<strong>sk</strong>o a Zimbabwe.<br />
·túdia Svetovej banky.<br />
Pravda 26. 6.<br />
(Vychádza to tak, Ïe ãím je v krajine v˘datnej‰ia<br />
a surovej‰ia diktatúra, t˘m sú väã-<br />
‰ie predpoklady na korupciu. Kto má v<br />
rukách moc, môÏe bez strachu nútiÈ ºudí,<br />
aby za kaÏdú potrebnú vec alebo sluÏbu zaplatili<br />
úplatok. A to platí aj pre despotizmy,<br />
ktoré sa tvária ako demokracia. A ak<br />
vláda len predstiera, Ïe je demokratická,<br />
najlep‰ie jej samovládne <strong>sk</strong>lony prezradí<br />
to, Ïe proti korupcii nebojuje, ale si ju ctí.)<br />
***<br />
Republikáni teraz sústredia v‰etky svoje<br />
sily na démonizáciu Michelle Obamovej.<br />
Podºa názoru niektor˘ch ºudí bude pre Ameriãanov<br />
väã‰ím problémom akceptovaÈ ãerno‰<strong>sk</strong>ú<br />
prvú dámu – hlavnú hostiteºku, tróniacu<br />
nad v˘znamn˘mi rituálmi v Bielom dome<br />
ako sú vianoãné oslavy – neÏ ãerno‰<strong>sk</strong>ého<br />
prezidenta.<br />
Glosátorka Maureen Dowdová.<br />
The New York Times 27. 6.<br />
(Politika je zvrátená na kaÏdom kroku, v<br />
kaÏdej pozícii a najmä v‰ade tam, kde<br />
môÏe vyÈaÏiÈ z ºud<strong>sk</strong>ej obmedzenosti a prízemnosti.<br />
Aj v USA si mnohí voliãi <strong>sk</strong>ôr<br />
v‰imnú, akú tvár má prvá dáma, neÏ aké<br />
my‰lienky sa preháÀajú hlavou budúceho<br />
prezidenta.)<br />
***<br />
Americkí podnikatelia tradiãne v dôchodku<br />
rozdeºujú ãasÈ svojich peÀazí na dobroãinnosÈ.<br />
Je to základ anglosa<strong>sk</strong>ého trhového modelu,<br />
ktor˘ nechá ºudí vystúpiÈ na vrchol a<br />
ãaká, Ïe podiel z úspechu rozdelia spoloãnosti.<br />
Publicista Juraj Porub<strong>sk</strong>˘.<br />
Pravda 28.6.<br />
(Mnohí predstavitelia sloven<strong>sk</strong>ej kapitalistickej<br />
triedy a pravicoví Ïurnalisti zboÏstvili<br />
právo ºudí na závratné majetky a peniaze<br />
a toto právo úplne vytrhli zo sociálneho<br />
kontextu a izolovali ho. Anglosasi v‰ak<br />
vedia, Ïe bez dobre fungujúcej spoloãnosti<br />
by hodnota ich miliárd bola veºmi iluzórna.<br />
Ich dobroãinnosÈ je rozumn˘m zhodnotením<br />
rovnováhy medzi právom na zi<strong>sk</strong><br />
a morálnou povinnosÈou dbaÈ o sociálne<br />
zdravie spoloãenstva.)<br />
***<br />
Nech sa deje, ão sa deje, Ïivot ide vÏdy ìalej.<br />
Herec TomበMa‰talír, SND.<br />
Tele plus 28. 6.<br />
(Len niekedy nás zabudne vziaÈ so sebou.)<br />
***<br />
1<br />
Îijeme v strede genocídy, ktorá je podobná<br />
t˘m z minulého storoãia.<br />
Aktivistka Jana Tutková<br />
v kampani proti potratom.<br />
2<br />
Tridsiatniãka Selma bola práve doma spolu<br />
so svojimi dvomi deÈmi a matkou, keì k<br />
nim pri‰la srb<strong>sk</strong>á polovojen<strong>sk</strong>á <strong>sk</strong>upina. Povedali,<br />
Ïe hºadajú zbrane. Ale v jej dome<br />
Ïiadne zbrane neboli. Jeden z muÏov ju zúrivo<br />
schmatol a hodil do spálne. Potom pri-<br />
‰li aj ìal‰í. Potom to so mnou robili. E‰te dlho<br />
potom som sa nemohla pozrieÈ deÈom do<br />
oãí... Um˘vala som sa a um˘vala, ale ten zápach<br />
zostával. Predstav si, robili to so mnou<br />
na mojej manÏel<strong>sk</strong>ej posteli.<br />
Chorvát<strong>sk</strong>a spisovateºka<br />
Slavenka Drakuliãová. Sme 28. 6.<br />
(Nepamätáme sa, Ïe by katolícke aktivistky<br />
boli rozhorãene protestovali proti <strong>sk</strong>utoãn˘m<br />
genocídam spojen˘m s poniÏujúcim<br />
znásilÀovaním, ktoré sa pred rokmi<br />
odohrali na Balkáne. A proti arcibi<strong>sk</strong>upovi,<br />
ktor˘ chválil ãasy, keì tu vládol katolícky<br />
prezident a poÏehnával nemeck˘ch<br />
fa‰istov vyvraÏìujúcich a podpaºujúcich<br />
celé obce s kresÈan<strong>sk</strong>˘mi obyvateºmi vrátane<br />
desiatok detí.)<br />
***<br />
Kresba: Vlado Fedoroviã. Tele plus 28. 6.<br />
(Takto prakticky debatuje s rodiãmi len<br />
chalan, ktor˘ pravidelne pozerá O 5 minút<br />
12.)<br />
***<br />
Keì robíte nieão správne, cel˘ svet vás za<br />
to nenávidí.<br />
Americk˘ právnik a filozof Ben Novak<br />
(7 rokov Ïil v SR). T˘ÏdeÀ 30. 6.<br />
(Táto my‰lienka sa tisíce ráz v rôznych<br />
rozhovoroch a v rôznych obmenách neustále<br />
opakuje. Dokonca aj psychológovia<br />
nám vedia vysvetliÈ, preão je to na svete<br />
91
S U P E R M O N I T O R<br />
medzi ºuìmi takto. A navy‰e mnohí cítia,<br />
aká veºká pokrivenina na du‰i ºudstva to<br />
je. A predsa nie sme schopní niã na tom<br />
zmeniÈ. Veì e‰te aj tí, ão tú vetu viac alebo<br />
menej pohor‰ene vyslovujú, nenávidia<br />
kdekoho len preto, Ïe ten ktosi robí nieão<br />
správne.)<br />
***<br />
Vo svojej tvorbe sa snaÏím o definovanie<br />
kódov z minulosti, ktoré majú priamy vplyv<br />
na to, akí sme teraz. Sme poznaãení rokmi totalitného<br />
reÏimu, ktor˘ nás manipuloval. A súãasne<br />
sme masírovaní mocou konzumu, ktor˘<br />
vym˘va na‰u tradíciu a autentickosÈ ná‰ho<br />
prostredia.<br />
V˘tvarník Svätopluk Mikyta (35).<br />
Sme 30. 6.<br />
(Dnes majú v sloven<strong>sk</strong>om prostredí rozhodujúcu<br />
úlohu tie <strong>sk</strong>upiny obãanov, ktoré<br />
tvoria najhor‰iu kombináciu ºud<strong>sk</strong>˘ch charakterov:<br />
rodinkárstvo a klientelizmus ako<br />
v˘razn˘ element socialisticko-komunistickej<br />
society, pretoÏe zabezpeãuje prístup k<br />
lukratívnym postom a informáciám potrebn˘m<br />
na ‰vindliar<strong>sk</strong>e kupãenie, a kapitalistickú<br />
chamtivosÈ. V tejto mixáÏi sú<br />
choroboplodné zárodky spoloãen<strong>sk</strong>ej demoralizácie.)<br />
***<br />
Kresba: Andrej Mi‰anek. Extra plus jún<br />
(Z kresby nie je jasné, ãi ide o svedomie<br />
koaliãné, alebo opoziãné. Alebo sú obe rovnako<br />
na h...)<br />
***<br />
Prezident Sarkozy pochopil, Ïe samostatné<br />
Francúz<strong>sk</strong>o svetov˘m impériom tak <strong>sk</strong>oro<br />
nebude. Preto uprel svoj zrak na EÚ. Zjednotená<br />
Európa by mohla byÈ v top trojke a<br />
krajina sa ako jej líder vráti medzi ‰piãku svetovej<br />
politiky. Aj preto tak presadzuje reformy<br />
v únii. A zatiaº sa mu darí. Ak vo svojom<br />
úsilí vytrvá, môÏe po dlhom ãase dostaÈ Francúzov<br />
do stredu Európy.<br />
Publicista Pavol Babo‰.<br />
Pravda 1. 7.<br />
(Ponovembrové Sloven<strong>sk</strong>o má jedno veºké<br />
trápenie. Akokoºvek naliehavo potrebuje<br />
politickú osobnosÈ, ktorá by ho posunula<br />
aspoÀ do centra strednej Európy, vÏdy,<br />
keì sa objaví na obzore osoba, ktorá by<br />
mohla byÈ individualitou, sama sa svojimi<br />
detin<strong>sk</strong>˘mi chybami znemoÏní. Vo väã‰ine<br />
drieme ãosi z autokrata straníckej samovlády<br />
zdedenej z b˘valého reÏimu – a preto<br />
z nich nemôÏe byÈ sloven<strong>sk</strong>˘ Tony Blair,<br />
ani Sarkozy.)<br />
***<br />
Neprekvapuje ma, Ïe sa vláda venuje najmä<br />
dôchodcom. V‰etky strany budú robiÈ<br />
opatrenia, aby si ich naklonili. Európa totiÏ<br />
starne, takÏe sa z nich stáva dôleÏitá cieºová<br />
<strong>sk</strong>upina a práve dôchodcovia sú najstabilnej‰í<br />
voliãi. Zv˘‰enie dôchodkov uÏ od januára<br />
je rozumné opatrenie. Bude to maÈ nielen<br />
praktick˘ sociálny, ale aj symbolick˘ v˘znam:<br />
s eurom sa nebude spájaÈ len nieão negatívne,<br />
ale aj nejak˘ príjemnej‰í záÏitok.<br />
Monika âambalíková zo Sociologického<br />
ústavu SAV. Pravda 2. 7.<br />
(Opozícii by nemalo staãiÈ, Ïe Ficovi len nadáva<br />
a ironizuje jeho populizmus. Mala by<br />
si v‰imnúÈ, v ãom sú pozitívne prvky jeho<br />
politiky a uvedomiÈ si ich imidÏovú hodnotu.)<br />
***<br />
Sporenie na dôchodok je epochálny ãin<br />
Dzurindovej vlády a najcennej‰ia z reforiem,<br />
ktoré po sebe zanechala. Súkromné sporenie<br />
v starobe v‰ak nevzniklo pre to, ão hlásali Kaník<br />
a spol., teda aby sa dne‰ní platiãi odvodov<br />
mali na dôchodku lep‰ie ako pri jednopilierovom<br />
„systéme“, ale preto, lebo sú ‰tátne<br />
záruky financovania dôchodkov z ãisto verejn˘ch<br />
zdrojov ãisto fantazmagorické, respektíve<br />
neodôvodnene optimistické.<br />
Komentátor Peter Schutz.<br />
Sme 2. 7.<br />
(·tát za rôznych vlád ãasto dokázal, Ïe sa<br />
nemoÏno spoºahnúÈ na jeho rozhodnutia, a<br />
preto je existenãne dôleÏité si aspoÀ ãasÈ dôchodku<br />
zabezpeãiÈ súkromne.)<br />
***<br />
Philosophia Mundi Williama z Conches<br />
dala Európe 12. storoãia prv˘ v‰eobsiahly<br />
spis o fyzickom svete. Tvrdí, Ïe prírodné fenomény<br />
vznikajú zo síl, ktoré síce stvoril<br />
Boh, pôsobia v‰ak samostatne. William z<br />
Conches nebol ochotn˘ prijaÈ Stvoriteºa, ktor˘<br />
ustaviãne zasahuje do sveta. Vesmír chápal<br />
ako boÏ<strong>sk</strong>y stvoren˘ mechanizmus. Boh<br />
len spustil kolesá pohybu.<br />
Brit<strong>sk</strong>˘ populárno-náuãn˘ spisovateº<br />
Philip Ball. Slovo 2. 7.<br />
(Hºadanie Boha sa neodohrávalo vÏdy tak<br />
zjednodu‰ene a mysticky, ako to predvádzal<br />
v ãasoch starej Biblie MojÏi‰ na hore<br />
Sinaj. UÏ pred tisíc rokmi sa to dialo z pozícií<br />
akéhosi vedeckého <strong>sk</strong>úmania a zrejme<br />
to privádzalo do bezradnosti mnoh˘ch múdrych<br />
a úprimne hºadajúcich ºudí. Zreteºná<br />
nebola ani veda so svojimi odpoveìami<br />
o prírode, ale celkom zrozumiteºn˘ nebol<br />
ani Boh, ktor˘ prírodu stvoril.)<br />
***<br />
Písal sa júl 1947, keì sa zrodila jedna z najslávnej‰ích<br />
záhad modernej histórie ºudstva<br />
a keì sa <strong>sk</strong>ratka UFO – neidentifikovan˘ lietajúci<br />
objekt – stala súãasÈou takmer v‰etk˘ch<br />
jazykov sveta. Zoznámenie sa s mimozem<strong>sk</strong>ou<br />
civilizáciou by v‰ak pre ºudstvo nemuselo<br />
byÈ len najúÏasnej‰ou správou v histórii, ale<br />
aj správou poslednou. Ak by ufóni pri‰li nav‰tíviÈ<br />
na‰u planétu z nekoneãn˘ch diaºok<br />
vesmíru, museli by byÈ technologicky oveºa<br />
vyspelej‰í ako pozem‰Èania v súãasnosti. V<br />
prípade ich zl˘ch úmyslov by ºudstvo nemalo<br />
veºa ‰ancí.<br />
Publicista Andrej Mati‰ák.<br />
Pravda 2. 7.<br />
(ªudia sa r˘chlo dajú strhnúÈ ãomukoºvek<br />
s nádychom senzaãnosti. Ale reagujú pritom<br />
úplne zaslepene: neuvedomujú si dôsledky<br />
toho ãi onoho javu.)<br />
***<br />
Za posledn˘ch vlád boli prvé dámy: a)<br />
vÏdy vplyvné, b) vÏdy oveºa tvrd‰ie ako tí<br />
mäkk˘‰i, ktor˘ch si vzali. Nancy Reaganová<br />
odpálila aj ºudí, ktor˘ch by jej manÏel nikdy<br />
nevyhodil. Barbara Bushová bola stelesnením<br />
chladného vystupovania; neverte jej imidÏu<br />
starej a milej mamu‰ky – to je úpln˘ podvod.<br />
Hillary Clintonová zniesla zá‰È tak, ako to Bill<br />
nedokázal. Laura Bushová je chladná, dokonca<br />
aj k odvek˘m poboãníkom Georgea W.<br />
Busha.<br />
Komentátor David Brooks.<br />
The New York Times 3. 7.<br />
(Aj preto je zaujímavé sledovaÈ americk˘ch<br />
komentátorov, Ïe sú schopní <strong>sk</strong>úmaÈ<br />
v‰etky okolnosti dôleÏitého javu, a nie len<br />
tie, ktoré moÏno odkryÈ na prv˘ pohºad. âo<br />
napríklad vieme o tom, ako vpl˘va na Ivana<br />
Ga‰paroviãa jeho pani Silvia)<br />
***<br />
20. storoãie bolo poznamenané predov‰etk˘m<br />
tragick˘mi dôsledkami dvoch obludn˘ch<br />
a rovnako zloãinn˘ch ideologick˘ch<br />
systémov – boº‰evizmu a nacizmu. No k˘m<br />
nacizmus politicky jestvoval len pribliÏne 12<br />
rokov a povojnoví víÈazi sa s ním jednoznaãne<br />
vyrovnali, celkom inak tomu bolo s druhou<br />
zloãinnou ideológiou, ktorá tu pôsobila<br />
oveºa dlh‰ie a s jej protagonistami sa neu<strong>sk</strong>utoãnilo<br />
prakticky Ïiadne trestnoprávne vyrovnanie.<br />
Ani u nás.<br />
Publicista Martin Lacko.<br />
HN 4. 7.<br />
(K˘m fa‰isti sa priam vystatovali svojou<br />
vraÏednou nenávisÈou k národn˘m a rasov˘m<br />
nepriateºom, komunizmus uprednostnil<br />
dokonalé pokrytectvo: síce tieÏ zavrhoval<br />
triednych nepriateºov, ale dal si veºmi<br />
záleÏaÈ na tom, aby vyzeral ako demokracia,<br />
dokonca lep‰ia ako burÏoázna. Aj to<br />
môÏe byÈ dôvod, preão sa Norimber<strong>sk</strong>˘<br />
proces s niektor˘mi predstaviteºmi boº‰evizmu<br />
neu<strong>sk</strong>utoãnil.)<br />
***<br />
U nás na to, aby sa nejak˘ frajer ocitol<br />
pred súdom, musí zabiÈ ãloveka. ·anca, Ïe pôjde<br />
za mreÏe, je v‰ak aj tak takmer nulová.<br />
Nabudúce to môÏe byÈ va‰e dieÈa alebo in˘<br />
blízky, kto <strong>sk</strong>onãí pod kolesami vodiãa, ktor˘<br />
si myslí, Ïe on predpisy dodrÏiavaÈ nemusí.<br />
Napokon, viacerí na‰i najvy‰‰í ãinitelia sú<br />
mu v tom svetl˘m vzorom.<br />
Komentátor Milo‰ Luknár.<br />
Plus 7 dní 4. 7.<br />
(Ako v‰ak donútiÈ obãanov, aby nesúcitili<br />
s prominentn˘mi hviezdami)<br />
92
S U P E R M O N I T O R<br />
***<br />
Verejná sféra sa musí zbaviÈ primitívnych<br />
a de‰truktívnych emócií. Premiér je ‰ikovn˘<br />
politik, ale dosiaº nebol ani vodcom, ani morálnou<br />
autoritou. Naopak, Ficova agresivita a<br />
egoizmus sú hlbok˘m <strong>sk</strong>lamaním a znemoÏ-<br />
Àujú akúkoºvek váÏnu di<strong>sk</strong>usiu o budúcnosti<br />
sloven<strong>sk</strong>ej spoloãnosti.<br />
Komentátor Tom Nicholson.<br />
Sme 7. 7.<br />
(Rozpor medzi politickou zruãnosÈou Roberta<br />
Fica a medzi jeho schopnosÈou vyuÏiÈ<br />
ju na zruãné riadenie ‰tátu ako spoloãen<strong>sk</strong>ej<br />
jednotky, ktorá je vhodnou bázou Ïivota<br />
pre v‰etk˘ch jej obyvateºov, nie len pre<br />
jednu – akokoºvek veºkú – vybranú <strong>sk</strong>upinu,<br />
veºmi po‰kodzuje trvalo hodnotn˘<br />
imidÏ ‰ikovného politika. Fico sa musí zbaviÈ<br />
úãelového hodnotenia ºudí na „svojich“<br />
voliãov a ostatn˘ch obãanov. Ak vláda podporuje<br />
len „svojich“ primátorov a starostov,<br />
robí pre stabilitu SR to najhor‰ie, ão<br />
sa dá.)<br />
***<br />
Odchodom Micheºa sa niã zásadné nedeje.<br />
V politike je to beÏn˘ jav. Oddelí sa zrno od<br />
ostatného. Obdobie, ktor˘m politika v súãasnosti<br />
prechádza, je previerka charakteru kaÏdého<br />
poslanca. Na Sloven<strong>sk</strong>u vládne arogancia<br />
moci, klíma zastra‰ovania. âudujete sa, Ïe<br />
v tejto klíme slab‰ie charaktery podºahnú Niektorí<br />
podºahnú, zobchodujú, nechajú sa zastra‰iÈ.<br />
Predseda SDKÚ-DS MikulበDzurinda.<br />
HN 7. 7.<br />
(Povedzme, Ïe súhlasíme so v‰etk˘mi 47<br />
slovami, ktoré sme citovali. Povedzme, Ïe<br />
situácia je veºmi kritická pre ãestn˘ch obãanov.<br />
Povedzme, Ïe nás slávny medzinárodn˘<br />
rozhodca prekvapil a pobúril. Ale<br />
ãas letí a Dzurinda nepredstúpil zatiaº pred<br />
obãanov, ktorí by chceli byÈ jeho priaznivcami<br />
a nepredloÏil ani len mal˘ projekt,<br />
ão chce urobiÈ, aby sa mohol di‰tancovaÈ<br />
od arogancie moci, ktorej v istom<br />
ãase aj sám podºahol.)<br />
***<br />
Vediem ãisto Ïen<strong>sk</strong>˘ pí‰uci kolektív, s ktor˘m<br />
som veºmi spokojná. Nikto sa tu nehrá<br />
na nejakého guru, ktor˘ v‰etko vie a bez ktorého<br />
to celé padne. Sú to ‰Èastné povahy na<br />
tímovú prácu, a keìÏe majú veºa práce, nemajú<br />
ãas sa ohováraÈ, závidieÈ si alebo nepriaÈ.<br />
Najmlad‰ia ‰éfredaktorka t˘Ïdenníka<br />
Veronika Daniãová (25). HN 8. 7.<br />
(V t˘ch pár vetách je v‰etko, ão tam má byÈ<br />
a text je teda takmer vzorov˘. A predsa by<br />
sa od mladej ‰éfredaktorky Ïiadalo aspoÀ<br />
trochu ‰tylistického espritu.)<br />
***<br />
Csáky okamÏite po oznámení v˘sledku volieb<br />
na sneme (a svojom tesnom víÈazstve<br />
nad Bugárom) urobil dôleÏit˘ manéver, ktor˘<br />
dodnes stabilizuje jeho pozíciu. Ponúkol<br />
viaceré posty mlad˘m ºudom s regionálnym<br />
vplyvom, ktorí pôvodne patrili medzi podporovateºov<br />
Bugára. A pomer síl v strane sa posunul<br />
v jeho prospech e‰te viac. V predsedníctve<br />
vznikla väã‰ina z ºudí, ktorí sa tam dostali<br />
s jeho pomocou. A vypadli ºudia, ktor˘ch<br />
Csáky pokladal za ãlenov ekonomickej loby.<br />
Politológ László Öllös.<br />
Sme 8. 7.<br />
(Ako sa bude SMK presadzovaÈ v súãasnej<br />
sloven<strong>sk</strong>ej politike – ak˘ bude maÈ vplyv,<br />
koºko zí<strong>sk</strong>a poslancov v NR SR –, záleÏí od<br />
jej voliãov. Ale v ‰ir‰ej sloven<strong>sk</strong>ej verejnosti<br />
sa jej obraz stabilizovanej, principiálnej,<br />
ale aj korektnej strany úplne rozmazáva a<br />
SMK sa prepadáva do pozície nezaujímavej,<br />
nepríÈaÏlivej regionálnej strany, ktorá<br />
uÏ niãím neprevy‰uje sloven<strong>sk</strong>é subjekty.)<br />
***<br />
âe<strong>sk</strong>á a sloven<strong>sk</strong>á kinematografia po rozdelení<br />
federácie V‰etky dôleÏité kontakty so<br />
západn˘mi finanãn˘mi kruhmi mali v âe<strong>sk</strong>u,<br />
Slováci nemali niã. Po rozdelení republiky dokázali<br />
âesi nadviazaÈ vzÈahy s t˘mito zdrojmi.<br />
Na Sloven<strong>sk</strong>u sa podºa tunaj‰ej obyãaje<br />
rozkradla Koliba, zanikli ‰peciálne remeslá.<br />
Keì som bol naposledy na Kolibe, akurát<br />
tomu ‰éfovala Meãiarova dcéra, tak tam bol<br />
funkãn˘ jeden agregát, aj to len obãas.<br />
Jedineãn˘ filmov˘ herec Ivan Palúch (68) –<br />
od 1974 mal zákaz hrania v divadlách<br />
a vo filmoch mohol stvárÀovaÈ len<br />
malé úlohy. Pravda 8. 7.<br />
(V rokoch 1990 – 1998 sa na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
diali epochálne veci – v dobrom i veºmi<br />
zlom, aÏ katastrofálnom. Napí‰e niekto o<br />
tom desaÈroãí, ktoré moÏno zlomilo Sloven<strong>sk</strong>u<br />
du‰u, alebo aspoÀ chrbtovú kosÈ<br />
A ão napí‰e Aj o degenerácii a degradácii<br />
sloven<strong>sk</strong>ej kinematografie A o prípadnom<br />
podiele Meãiarovej rodiny na de‰trukcii<br />
jej materiálnej bázy)<br />
***<br />
Svetové ‰tandardy sluÏieb vyslovene tlaãia<br />
na personál, ktor˘ musí byÈ pozitívne naladen˘.<br />
Zahraniãn˘ klient neakceptuje, ak sa niekto<br />
na neho neusmieva. Toto bol len jeden z<br />
problémov, veºmi ÈaÏko zvládnuteºn˘.<br />
Viceprezident kúpeºov v Rajeck˘ch<br />
Tepliciach Zdenko Mi‰kolci. HN 8. 7.<br />
(Uvedomujeme si, Ïe sa tro‰ku opakujeme,<br />
ale ide o veºmi dôleÏit˘ predpoklad na‰ej<br />
úspe‰nosti v ponuke Sloven<strong>sk</strong>a, jeho slu-<br />
Ïieb a produktov náv‰tevníkom zo zahraniãia.<br />
Pritom je nutné si uvedomiÈ, Ïe ten<br />
úsmev by nemal vyvolávaÈ zdanie násilnej<br />
grimasy, ale mal by pôsobiÈ prirodzene,<br />
ako odraz dobrej nálady a pozitívneho<br />
vzÈahu k Ïivotu.)<br />
***<br />
Koncom druhého prezident<strong>sk</strong>ého obdobia<br />
Vladimira Putina uÏ boli modernizaãné sny<br />
Ru<strong>sk</strong>a v tro<strong>sk</strong>ách. Modernizácia sa jednoducho<br />
ukázala ako ìal‰ie prerozdeºovanie majetku<br />
v prospech t˘ch hore. Obrázok Západu<br />
ako nepriateºa sa stal jedin˘m ideologick˘m<br />
ospravedlnením Putinovho modelu korporatívneho<br />
‰tátu.<br />
Komentátor Andrej Piontkov<strong>sk</strong>ij.<br />
Sme 8. 7.<br />
(Nik tak pre svoju existenciu nepotrebuje<br />
deklasovanie nepriateºov ako komunisti a<br />
ich nasledovníci ãi v Ru<strong>sk</strong>u, ãi v ‰tátoch b˘valého<br />
soviet<strong>sk</strong>eho bloku. KeìÏe programu<br />
t˘chto politikov – namiesto kon‰truktívnych<br />
pozitívnych prvkov sformovan˘ch<br />
do silného programu s nádejou na reálne<br />
úspechy pre obãanov – dominujú predov‰etk˘m<br />
propagandistické frázy, musia<br />
obyvateºstvo burcovaÈ opaãn˘mi emóciami<br />
– a nenávisÈ je siln˘m motivaãn˘m zdrojom.<br />
To poznáme aj na ponovembrovom<br />
Sloven<strong>sk</strong>u.)<br />
***<br />
Opozícia by mohla byÈ aktívnej‰ia. Dzurindove<br />
vlády sa síce poãas ôsmich rokov zaslú-<br />
Ïili o v˘razné zlep‰enie podnikateº<strong>sk</strong>˘ch podmienok,<br />
no dnes majú problém s nedostatkom<br />
ekonomick˘ch námetov. Ako keby veºmi ÈaÏko<br />
hºadali témy, s ktor˘mi by mohli vyjsÈ na<br />
verejnosti a ktoré by verejnosÈ aj reálne oslovili.<br />
Riaditeº Podnikateº<strong>sk</strong>ej aliancie Sloven<strong>sk</strong>a<br />
Róbert Kiãina. HN 8. 7.<br />
(Ak opozícia vyãíta Smeru-SD a spol., Ïe vo<br />
v˘konnej praxi vlády, ale aj v propagande<br />
sa príli‰ opiera o odváÏne a reformné kroky<br />
predo‰lej vlády, treba povedaÈ – nech to<br />
znie akokoºvek bizarne –, Ïe sama sa príli‰<br />
spolieha na to, ão SDKÚ a spol. vykonali<br />
a dosiahli v predo‰l˘ch 8 rokoch, ale od<br />
volieb s nijak˘mi závratn˘mi koncepãn˘mi<br />
a reformn˘mi nápadmi nepri‰li, takÏe<br />
vlastne nemajú o ãom komunikovaÈ s obãanmi.)<br />
***<br />
SpoluÏitie s men‰inou je prevaÏná ãasÈ maìar<strong>sk</strong>ej<br />
verejnosti ochotná tolerovaÈ, pokiaº tá<br />
nepodãiarkuje, Ïe je men‰inou. Pokiaº nie je<br />
hrdá na to, Ïe je men‰inou.<br />
Riaditeº maìar<strong>sk</strong>ého Sociologického ústavu<br />
Pál Tamás. TV relácia Az Este 8. 7.<br />
(Podobne je to aj inde na svete, ale to neznamená,<br />
Ïe je to správne. Ani to, Ïe väã-<br />
‰ina neznesie, aby men‰ina zdôrazÀovala<br />
svoju odstrãenosÈ do kúta, a ani to, Ïe men-<br />
‰ina – najmä neprávom – provokuje väã-<br />
‰inu svojím nárekom nad t˘m, ako ju väã-<br />
‰ina utláãa.)<br />
***<br />
Ani komunizmus nemoÏno vidieÈ ãiernobielo.<br />
A ani odsudzovaÈ ºudí, ktorí boli ticho.<br />
Veì bolo treba kúpiÈ deÈom pomaranãe, postaraÈ<br />
sa o rodinu. Takto rozm˘‰ºali ºudia. Ja<br />
som sa oÏenil aÏ v ‰tyridsiatke a nebol som<br />
tak existenãne a finanãne závisl˘ od reÏimu.<br />
Ale niekoºko rokov som Ïil z 500 korún ãistého<br />
príjmu. Pohyboval som sa v komunite<br />
ºudí, ktor˘m bol reÏim ukradnut˘. Oni ho nepotrebovali.<br />
Îili sme a<strong>sk</strong>etick˘m spôsobom<br />
Ïivota. Nechceli sme sa staÈ závisl˘mi od re-<br />
Ïimu, s ktor˘m sme vnútorne nesúhlasili. Îili<br />
sme na okraji.<br />
ReÏisér Du‰an Hanák.<br />
Jeho filmy roky Ïili v boº‰evickom trezore.<br />
HN 9. 7.<br />
(Najtalentovanej‰í, najvyspelej‰í ºudia nikdy<br />
nepovedia, Ïe komunist˘ reÏim bol dobr˘,<br />
lebo mlieko stálo dve koruny, ale súãas-<br />
93
S U P E R M O N I T O R<br />
ne s humanistick˘m nadhºadom posudzujú<br />
ºudí, ktorí sa nejak˘m spôsobom diktatúre<br />
reÏimu prispôsobili. Najmenej slobodní<br />
boli ºudia, ktorí chceli ÏiÈ pohodlne,<br />
so solídnym zárobkom a so zabezpeãenou<br />
rodinou.)<br />
***<br />
Prv˘ je so zi<strong>sk</strong>om vy‰e 160-tisíc hlasov môj<br />
dedo Josif Visarionoviã Stalin. MoÏno je<br />
kdekto prekvapen˘, ale niã ãudné na tom nie<br />
je. Pol storoãia ho oãierÀujú, obviÀujú z vymyslen˘ch<br />
zloãinov a dúfajú, Ïe autorita Stalina<br />
upadne. Ale má to úplne opaãn˘ úãinok.<br />
Stalinov vnuk Jevgenij DÏuga‰vili<br />
– o prvenstve diktátora Stalina v súÈaÏi<br />
o titul najväã‰ej historickej osobnosti Ru<strong>sk</strong>a.<br />
Pravda 9. 7.<br />
(Skromne vybavení ºudia najviac ÈaÏili z<br />
boº‰evického reÏimu. Bez veºkej námahy si<br />
mohli ÏiÈ relatívne pohodlne. A nemuseli sa<br />
ani báÈ, Ïe mlyn diktátorov ich zomelie na<br />
‰rot. Stalinovi boli nebezpeãní buì slobodomyseºní<br />
intelektuáli, alebo rovnako ako<br />
on mocichtiví komunisti. Jedn˘ch i druh˘ch<br />
posielal do gulagov alebo aj na popravu.)<br />
***<br />
Svetová ekonomická situácia sa v súãasnosti<br />
v˘razne mení. Brusel<strong>sk</strong>í úradníci v‰ak<br />
nie sú schopní reagovaÈ na meniace sa podmienky,<br />
podceÀujú hroziacu tvrd‰iu konkurenciu<br />
o svetové zdroje surovín a potravín a<br />
nové v˘zvy, ktoré priná‰a emancipácia veºk˘ch,<br />
v minulosti zaostal˘ch krajín. Namiesto<br />
toho slepo trvajú na "boji s klimatick˘mi<br />
zmenami“ ako na najv˘znamnej‰ej agende.<br />
Ak sa Európa vãas neprebudí, ãakajú ju ÈaÏké<br />
ãasy.<br />
Prezident âR Václav Klaus.<br />
HN 9. 7.<br />
(Klausa mnohí znevaÏujú. A predsa je v EÚ<br />
unikátnym ‰tátnikom – kvalifikovan˘m<br />
ekonómom. NeãítaÈ pozorne jeho názory<br />
na brusel<strong>sk</strong>ú hospodár<strong>sk</strong>u politiku môÏe<br />
maÈ nedozerné následky. Îiaº, ani tak nie<br />
pre samotn˘ch úradníkov EÚ – tí si vÏdy<br />
nájdu lukratívne miesto –, ako pre obãanov<br />
EÚ, odkázan˘ch na dobrú situáciu v Európe.)<br />
***<br />
Ubúda detí do 14 rokov a pribúda ºudí vo<br />
veku 65 a viac rokov. Na sto detí dnes pripadá<br />
76 star˘ch ºudí. E‰te v roku 1993 to bolo<br />
len 45. Ide o ãasovanú demografickú bombu,<br />
ktorá bude maÈ vplyv nielen na vekovú ‰truktúru<br />
obyvateºstva, ale aj na sluÏby v zdravotníctve.<br />
Tlaãov˘ tajomník Zastúpenia EK v SR<br />
Roman Schönwiesner. Sme 9. 7.<br />
(Príslu‰ná ministerka Tomanová takto komentuje<br />
podobné informácie: „Nikto z vás<br />
ma nikdy neprinúti povedaÈ, Ïe je to nepriazniv˘<br />
v˘voj.“ Pre Àu nie. Ona sa teraz<br />
o seba dobre postará a keì nastane kritická<br />
situácia pre dôchodcov, ona uÏ dávno vo<br />
vláde nebude.)<br />
***<br />
Treba rozvíjaÈ kritické, otvorené myslenie,<br />
treba byÈ ochotn˘ spochybÀovaÈ konvencie –<br />
prijaÈ ich, ak sa ukáÏu ako platné, ale odmietnuÈ<br />
ich, ak len odráÏajú ‰truktúry moci –<br />
a to sa stáva najãastej‰ie. Je to nepohodlné a<br />
ãasto nákladné. Ale taká je cena za lep‰í svet.<br />
Jeden z najváÏenej‰ích mysliteºov<br />
20. storoãia Noam Chom<strong>sk</strong>y. Slovo 9. 7.<br />
(A chceme vôbec lep‰í svet a kritické myslenie<br />
Chceme zdokonaºovaÈ veci Alebo<br />
chceme len víÈaziÈ vo voºbách, zí<strong>sk</strong>avaÈ<br />
moc a peniaze a napokon bezbolestne zomrieÈ<br />
Majú v tomto zmysle politickí lídri v<br />
SR, liberáli, praviãiari a ºaviãiari, odli‰né<br />
záujmy)<br />
***<br />
Kresba: Pavel Jakubec. HN 10. 7.<br />
(Hrajú sa na slepú babu – alebo je ten be-<br />
Ïec za eurom naozaj slep˘)<br />
***<br />
Hladujúce regióny v Afrike sa stali tikajúcimi<br />
bombami. Keì explodujú, zaãnú destabilizovaÈ<br />
blízke i vzdialené okolie, okrem<br />
iného i Európu. Chudoba a s Àou spojené násilie<br />
totiÏ vyvolá pohyb obyvateºstva smerom<br />
do pokojnej‰ích a bohat˘ch regiónov. UniesÈ<br />
dôsledky takejto migrácie nie je jednoduché,<br />
preto je v záujme Európy zvaÏovaÈ rie‰enia afrického<br />
hladu.<br />
Politologiãka Katarína Mallok.<br />
Sme 11. 7.<br />
(Poprední svetoví politici sú ÈaÏkopádni a<br />
aÏ krízy ich dokáÏu pri‰kripnúÈ, keìÏe<br />
konvenãná diplomacia a tradiãná politika<br />
neponúka nijaké reálne v˘chodi<strong>sk</strong>á. Teraz<br />
má EÚ príleÏitosÈ dokázaÈ svojim obãanom,<br />
Ïe nie je len oázou pohodlného Ïivota<br />
pre svojich ãiniteºov, ale aj akcieschopn˘m<br />
súborom rozhºaden˘ch osobností.)<br />
***<br />
Ak reprezentujú pri ‰tátnych náv‰tevách<br />
doma alebo v zahraniãí, mali by vyuÏívaÈ<br />
autá s vysok˘m ‰tandardom. Na beÏnú dennú<br />
pracovnú ãinnosÈ by staãili vozidlá cenovo<br />
hlb‰ie pod milión korún, ktoré sú dostatoãne<br />
komfortné a reprezentatívne. ·etrenie, ktoré<br />
vyhlásila súãasná vládna koalícia pri svojom<br />
nástupe, je vzdialené jej predsavzatiam.<br />
Ladislav Kováãik, RuÏindol, v rubrike<br />
Listy ãitateºov. Pravda 11. 7.<br />
(Aká krehká je du‰a sloven<strong>sk</strong>˘ch ‰tátnych<br />
i samosprávnych politikov: len ão sa stanú<br />
ministrami, Ïupanmi alebo primátormi,<br />
ãosi sa v nich zlomí – a to sa prejaví tak, Ïe<br />
uÏ im nestaãí pod zadkom ‰tyristotisícové,<br />
ale prinajmen‰om miliónové superauto.)<br />
***<br />
Ústrednou otázkou nie je medzera medzi<br />
EÚ a jej obãanmi, ale medzi Európou a Bruselom.<br />
Je neprekonateºn˘ rozpor medzi Európou<br />
slávnostn˘ch prejavov a nekoneãn˘m<br />
radom pravidiel o banánoch, uhorkách a pracovn˘ch<br />
podmienkach...<br />
Anglick˘ sociológ a politik<br />
Lord Ralf Dahrendorf (1929). Sme 12. 7.<br />
(Ústrednou európ<strong>sk</strong>ou otázkou je medzera<br />
medzi obãanmi EÚ a triedou brusel<strong>sk</strong>˘ch<br />
úradníkov s ich neprimeran˘mi v˘sadami<br />
a právami, a najmä s ich neschopnosÈou<br />
odhaliÈ a rie‰iÈ <strong>sk</strong>utoãné problémy<br />
pol miliardy ºudí, a Európy ako politického<br />
celku.)<br />
***<br />
Veºa ºudí by sa chcelo vrátiÈ k prirodzenému<br />
spôsobu Ïivota, aj vzhºadom na teraj‰ie<br />
uponáhºané tempo ãi techniku. Pobyt pri vode<br />
tak, ako nás stvorila príroda, umocÀuje tento<br />
záÏitok. âlovek sa zbaví zbytoãn˘ch my-<br />
‰lienok. A potom – naturisti majú hlb‰í a kraj-<br />
‰í vzÈah k prírodn˘m hodnotám. Viac s Àou cítia<br />
a snaÏia sa ju rôznym spôsobom uchrániÈ.<br />
Predseda Klubu sloven<strong>sk</strong>˘ch naturistov<br />
Ján Ole‰. Pravda 12. 7.<br />
(Mnoh˘m ºuìom je – jednoducho – príjemné<br />
sa povaºovaÈ po nábreÏí alebo si zaplávaÈ<br />
v jazere bez plaviek. Úprimne sa cítia<br />
uvoºnenej‰ie a prirodzenej‰ie, ako keì<br />
majú na sebe povinne nejak˘ textil. Je v‰ak<br />
zaujímavé, ako sa takmer v‰etci naturisti<br />
usilujú nájsÈ nejaké vzne‰enej‰ie zámery<br />
pre svoju vyzleãenosÈ alebo zníÏenú hanblivosÈ.<br />
Zrejme je ºah‰ie zbaviÈ sa plaviek neÏ<br />
aspoÀ malej dávky pokrytectva.)<br />
***<br />
Nestavajte mi, prosím, pomník vy‰‰í, neÏ<br />
má on (syn Voloìa, ktorého preÏila). Obaja<br />
sme obyãajní, seberovní ºudia.<br />
Ru<strong>sk</strong>á hereãka Nonna Morìuková.<br />
Sme 12. 7.<br />
(Morìukovú anglická encyklopédia „Who<br />
is who“ zaradila medzi 10 najlep‰ích hercov<br />
20 storoãia. Zomrela 82-roãná, pomerne<br />
osamotená, bez dostatoãn˘ch finanãn˘ch<br />
prostriedkov. Napokon, na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
je tieÏ dosÈ ºudí, ktorí si myslia, Ïe ºuìom<br />
na dôchodku treba dávaÈ ão najmen‰ie<br />
penzie, bez ohºadu na to, ão pre ºudstvo vykonali.)<br />
***<br />
Kedysi pôsobilo kresÈanstvo v Európe ako<br />
sila integrujúca celú spoloãnosÈ. To uÏ dnes<br />
kresÈan<strong>sk</strong>á viera iste nie je. Nahradili ju napríklad<br />
médiá. KresÈanstvo zohrávalo zjednocujúcu<br />
spoloãen<strong>sk</strong>ú úlohu v oblasti kultúry a<br />
etiky, ãasto aj politiky. Politick˘ vplyv kres-<br />
Èan<strong>sk</strong>˘ch cirkví je dnes men‰í ako v minulosti.<br />
Vedeck˘ pracovník Peter Jedliãka.<br />
T˘ÏdeÀ 14. 7.<br />
(Je to správny postreh. KÀazi pre svojich<br />
cirkevníkov neboli len nositeºmi viery, ale<br />
aj rozprávaãmi príbehov a udrÏiavateºmi<br />
morálky. Boli jedn˘m z nosn˘ch pilierov Ïi-<br />
94
S U P E R M O N I T O R<br />
vota spoloãnosti. A v tejto chvíli ÈaÏko povedaÈ,<br />
ãi je <strong>sk</strong>ôr dobre, alebo zle, Ïe uÏ nie<br />
sú.)<br />
***<br />
Euro na Sloven<strong>sk</strong>o definitívne príde 1. 1.<br />
2009. Je to <strong>sk</strong>utoãne dobrá správa pre SR.<br />
Leví diel na jeho prijatí majú Poãiatek a<br />
·ramko so svojimi ºuìmi, ale predsa len keby<br />
premiér euro politicky nepodporil a nestál k<br />
nemu, nebolo by. TakÏe vìaka mu. Bude iróniou<br />
osudu, keì si to premiér odnesie. Napríklad<br />
poklesom preferencií z dôvodu zvy‰ovania<br />
cien potravín, ktoré, mimochodom, s eurom<br />
nesúvisí. Jediná rozumná vec, ktorú po<br />
sebe zanechá – a práve tá ho bude stáÈ hlasy.<br />
AspoÀ zaÏije na vlastnej koÏi, ako sa práve cíti<br />
Dzurinda.<br />
Ekonóm Richard Sulík. HN 14. 7.<br />
(Sulíkova glosa jednak oceÀuje t˘ch, ktorí<br />
si to za svoje v˘sledky – bez ohºadu na<br />
svoju politickú zaãlenenosÈ – zaslúÏia, teda<br />
aj Roberta Fica, a jednak vníma práve<br />
premiéra z nadãasového a z mimostraníckeho<br />
aspektu: pripomína mu, ako môÏe za-<br />
ÈaÏiÈ aj jeho hlavu tá istá ÈaÏoba nespravodlivosti,<br />
ktorou zaÈaÏil on hlavu Dzurindovu.)<br />
***<br />
Kresba: Fedor Vico. HN 14. 7.<br />
(Naji<strong>sk</strong>rivej‰í je humor, ktor˘ kombinuje<br />
trpké javy reality s absolútnou absurditou.)<br />
***<br />
Astronómia má ãoraz väã‰í v˘znam pre<br />
beÏn˘ch ºudí. V prvom rade ºudia sú veºmi<br />
zvedaví. Chceme predsa poznaÈ svet, v ktorom<br />
Ïijeme. Okrem toho, málokto uÏ dnes<br />
verí tradiãnému náboÏen<strong>sk</strong>ému vysvetleniu,<br />
Ïe vesmír vznikol za ‰esÈ dní. Ako teda vznikol<br />
Nositeº Nobelovej ceny<br />
Riccardo Giacconi. Pravda 15. 7.<br />
(Ak je dnes veda schopná rozlú‰tiÈ to, ão<br />
e‰te vãera bolo úplnou záhadou, a ak dokáÏe<br />
upozorniÈ na to, ão v‰etko sa muselo<br />
odohraÈ inak, neÏ to vykresºujú literárne<br />
príbehy v náboÏen<strong>sk</strong>˘ch textoch, je obdivuhodné,<br />
Ïe si uchováva svoju triezvosÈ –<br />
na mnohé veci neodpovedá, lebo nevie, a<br />
dáva za nimi jednoznaãn˘ otáznik, preto-<br />
Ïe nechce klamaÈ.<br />
***<br />
Pre‰li ‰tyri dni a film Juraja Jakubi<strong>sk</strong>a Bathory<br />
uÏ videlo 36-tisíc ºudí. A na lístkoch sa<br />
trhlo <strong>sk</strong>oro päÈ miliónov korún. Je to síce<br />
menej, ako sa podarilo filmu Matrix Reloaded,<br />
ale zase viac, ako mali Piráti z Karibiku,<br />
Harry Potter alebo Indiana Jones. TakÏe<br />
je to naozaj ohromujúce. E‰te by sa hodilo,<br />
keby nám niekto vysvetlil, ako je to moÏné.<br />
Novinárka Kristína Kúdelová.<br />
Sme 16. 7.<br />
(PriÈahuje geniálny Jakubi<strong>sk</strong>o ako tak˘<br />
Alebo sú ºudia zvedaví, ako sa mu podarí<br />
premeniÈ grófku, ktorú legenda uloÏila do<br />
vedomia davov ako krvilaãnú vrahyÀu desiatok<br />
slúÏok, na Ïenu, ktorá túÏi po plnohodnotnej<br />
lá<strong>sk</strong>e, na u‰ºachtilú matku, i na<br />
‰ºachtiãnú, ktorá sa usiluje dôstojne ãeliÈ<br />
zákernostiam osudu Jakubi<strong>sk</strong>o ju efektne<br />
zmenil – ak je tá, ktorá zomiera za<br />
chladn˘mi múrmi, e‰te vôbec Báthoryãka.)<br />
***<br />
Na zaujatie voliãov bude ãoraz viac potrebné<br />
pouÏívaÈ ãoraz primitívnej‰í marketing.<br />
Do politiky sa tak ãoraz viac dostane prvkov<br />
„reality show“ (Îigmund Pálffy na jeden deÀ<br />
ministrom, Poãiatek úãinkoval v TV seriáli)<br />
a t˘m sa ohromne bulvarizuje. Vznikne akási<br />
bulvárna demokracia. Nie je dôleÏité byÈ<br />
‰tátnik, staãí byÈ sexi.<br />
âitateº Vladimír Gábor.<br />
Z blogu SME 17. 7.<br />
(O ão príjemnej‰ie je ãítaÈ inteligentné a dôvtipné<br />
blogové príspevky beÏn˘ch obãanov<br />
neÏ bezkrvnú, nenápaditú, nezaujímavú,<br />
na univerzite vy‰tudovanú mladú publicistiku.)<br />
***<br />
Veºkomesto ãloveka psychicky viac vyãerpáva<br />
a unavuje, vidiek lieãi a upokojuje.<br />
Kto len môÏe, sÈahuje sa z veºkomesta do<br />
jeho blízkeho okolia. Na chalupe sa v ãloveku<br />
prebudia starodávne archetypálne danosti<br />
ãi zruãnosti, z neºútostn˘ch dravcov trhovej<br />
ekonomiky sa aspoÀ na chvíºu stávajú<br />
prajní susedia, ktorí majú ãas na rozhovor a<br />
vedia poradiÈ aj pomôcÈ.<br />
Spisovateº Peter Jaro‰. HN 17. 7.<br />
(Jaro‰ iste nechce zbaviÈ ãloveka mnoh˘ch<br />
príÈaÏliv˘ch záÏitkov z veºkomesta: v galérii,<br />
v divadle. Ale chce obmedziÈ ataky agresívnych<br />
odºud‰ten˘ch príznakov mesta.)<br />
***<br />
Keì sa poãas nedávnej politickej krízy v<br />
Zimbabwe okolo afrického pobreÏia potulovala<br />
ãín<strong>sk</strong>a nákladná loì plná zbraní a svet sa<br />
zmietal v strachu, Ïe jej náklad nájde cestu k<br />
Mugabemu, zavtipkoval si nad scénou nemeck˘<br />
kabaretista: V‰etko je v poriadku, koneãne<br />
âína odzbrojuje. Skvel˘ vtip má trpkú<br />
príchuÈ, keìÏe bol adresovan˘ demokratickému<br />
svetu.<br />
Politologiãka Katarína Mallok.<br />
Sme 17. 7.<br />
(Demokratick˘ svet – v Európe a Severnej<br />
Amerike – si hovie v pohodln˘ch papuãkách<br />
pred televízormi, pozerá sa na ohlupujúce<br />
programy a úplne zabúda na to,<br />
ako sa pred 75-timi rokmi okolo strednej<br />
Európy potulovali fa‰istické hitlerov<strong>sk</strong>é<br />
nákladné vlaky plné zbraní a koºké stovky<br />
miliónov ºudí zakrátko zomreli.)<br />
***<br />
V Európe máme tendenciu rozvíjaÈ slabé<br />
stránky ãloveka a zanedbávaÈ jeho talent. V˘sledkom<br />
je priemernosÈ, jednotvárnosÈ. V<br />
USA sa kladie väã‰í dôraz na rozvíjanie siln˘ch<br />
stránok jedinca, individuálny rozvoj talentu,<br />
hºadanie génia. V provinãnom svete národného<br />
zahºadenia do seba sa oceÀuje <strong>sk</strong>ôr<br />
uniformita, nev˘raznosÈ a podriadenosÈ priemeru.<br />
Profesor manaÏér<strong>sk</strong>ych systémov<br />
na Fordham University Milan Zelen˘.<br />
Trend 17. 7.<br />
(Nie v‰etci uãitelia túÏia po fenomenálnych<br />
‰tudentoch a ‰éfovia po nadpriemern˘ch<br />
zamestnancoch – aby sa neukázala<br />
ich netalentovanosÈ a neschopnosÈ prekroãiÈ<br />
dobr˘mi nápadmi priemernosÈ. To do<br />
nás hlboko v‰tepil e‰te komunizmus, kde<br />
sa najmä partajní ãinitelia obávali, aby<br />
pri niekom jedineãnom nebila do oãí ich<br />
tuctovosÈ.)<br />
***<br />
Nበsvet je unaven˘ chamtivosÈou, vykorisÈovaním<br />
a nejednotou, vyãerpan˘ bolesÈou<br />
z falo‰n˘ch sºubov, unuden˘ falo‰n˘mi idolmi<br />
a ãiastoãn˘mi odpoveìami. Musím vás varovaÈ<br />
pred trendmi modernej spoloãnosti,<br />
ktoré povy‰ujú násilie a sexuálnu degradáciu<br />
v médiách na zábavu. Je potrebné va‰e svedectvo<br />
o úcte k Ïivotu.<br />
PápeÏ Benedikt XVI. v Sydney<br />
k 150 000 pútnikom. Sme 18. 7.<br />
(PápeÏ je dnes asi jedin˘ spomedzi verejne<br />
ãinn˘ch osobností, kto vie povedaÈ silné<br />
posolstvo mladej generácii. Európ<strong>sk</strong>i aj<br />
americkí politici sú len bezkrvn˘mi úradníkmi,<br />
ktorí omieºajú tie isté neúãinné frázy.<br />
A predsa jeho vystúpenia pred státisícmi<br />
veriacich pôsobia ako dobre zreÏírovaná<br />
‰ou obºúbenej hviezdy, kde zostáva len<br />
málo priestoru pre BoÏiu prítomnosÈ a<br />
úprimnú vrúcnosÈ pokornej viery prítomn˘ch.)<br />
***<br />
Pri mojej nedávnej náv‰teve Washingtonu<br />
som si uvedomil, ako sa vezie Obama s Ficom<br />
na spoloãnej ideovej vlne. No dospel<br />
som tieÏ k poznaniu, Ïe ºavicov˘ Obama,<br />
ktorého k Ficovi moÏno prirovnaÈ jeho postojom<br />
k riadeniu ‰tátu, podporuje slobodn˘ obchod,<br />
pôsobenie voºného trhu. Obama je proti<br />
riadeniu ekonomiky, namiesto toho favorizuje<br />
stimuly.<br />
Novinár Ernest StredÀan<strong>sk</strong>˘.<br />
HN 18. 7.<br />
(Pre sloven<strong>sk</strong>ú Ïurnalistiku je veºmi pozitívne,<br />
Ïe sa do nej aktívne vrátil 78-roãn˘<br />
StredÀan<strong>sk</strong>˘, ktor˘ po dlhodobej emigrácii<br />
v USA teraz striedavo Ïije vo Washingtone<br />
a v Bratislave. B˘val˘ redaktor Hlasu<br />
Ameriky zí<strong>sk</strong>al v USA najvy‰‰ie TV<br />
ocenenie Emmy Award. Jeho ãlánky nahrádzajú<br />
to, ão väã‰ine sloven<strong>sk</strong>˘ch publicistov<br />
ch˘ba: schopnosÈ konfrontovaÈ sloven<strong>sk</strong>é<br />
<strong>sk</strong>úsenosti s politikou v zahraniãí,<br />
najmä v USA.)<br />
***<br />
95
S U P E R M O N I T O R<br />
U nás sme konfrontovaní s kresÈan<strong>sk</strong>ou<br />
morálkou, ktorá kladie veºk˘ dôraz na vernosÈ.<br />
Ale nejde primárne len o morálne dôvody.<br />
ªudia, ktorí sa stretnú s neverou, preÏívajú<br />
veºkú individálnu bolesÈ a sú zneistení. Sú<br />
potom hor‰ími obãanmi, hor‰ími pracovníkmi,<br />
hor‰ími ºuìmi v komunikácii. Keì to veºmi<br />
zov‰eobecníme, s ohºadom na v‰etky kultúry<br />
a historické obdobia, nevera je fenomén,<br />
ktor˘ nás individuálne zraÀuje, môÏeme<br />
si hovoriÈ, ão chceme, môÏeme maÈ akékoºvek<br />
filozofie a liberálne názory.<br />
Sociologiãka Sylvia Porubänová.<br />
TV oko 18. 7.<br />
(Morálne posudzovanie nevery prebrali<br />
náboÏenstvá medzi svoje dogmy z rozumn˘ch<br />
dôvodov. Sexuologiãka: „Monogamní<br />
sme od ãias pravek˘ch ºudí, keì bolo nevyhnutné,<br />
aby muÏ zostal so Ïenou aj vo<br />
chvíli, keì s Àou uÏ nemôÏe maÈ sex. Aby<br />
teda neodi‰iel za inou Ïenou, keì je jeho<br />
partnerka tehotná alebo keì dojãí dieÈa. A<br />
aby dieÈa nezahynulo, aby sa oÀ staral.“<br />
·koda, Ïe potom múdru zásadu prerobili<br />
na <strong>sk</strong>ostnatené prikázanie.)<br />
***<br />
Hudba priná‰a duchovné spojenie s ºuìmi,<br />
ktor˘ch nepoznáte ani nevidíte. Stáva sa súãasÈou<br />
va‰ej du‰e, ktorá cez hudbu dokáÏe zahorieÈ.<br />
Hudba je spôsob, ak˘m môÏeme hovoriÈ<br />
k druh˘m. Lebo jeden druhého potrebujeme<br />
milovaÈ a medzi sebou si vymieÀaÈ svoje<br />
pocity.<br />
Jeden z najv˘znamnej‰ích americk˘ch<br />
soulmanov King Solomon Burke.<br />
Sme 18. 7.<br />
(âi ãítate rozhovor s tvorcom symfonickej<br />
hudby, ãi opernej, ãi dÏezovej, alebo aj<br />
pop-music, musíte sa znovu a znovu<br />
utvrdiÈ v tom, Ïe niã nie je mysterióznej-<br />
‰ie, z du‰e vychádzajúce a najhlb‰ie do<br />
du‰e prenikajúce, neÏ je akákoºvek hudba.<br />
âi Boh je, ãi nie, hudba je prejavom boÏ<strong>sk</strong>osti<br />
a tajuplnosti v ãloveku, ão dokumentuje<br />
aj fakt, Ïe nik dosiaº nedokázal vysvetliÈ,<br />
odkiaº hudba pochádza a ão ju reálne<br />
v ãloveku vyvoláva.)<br />
***<br />
Kresba: Shooty. Sme 18. 7.<br />
(Pán Dzurinda, iní tieÏ niã nerobia, ale robia<br />
to s väã‰ím ‰armom a väã‰ou presvedãivosÈou<br />
neÏ vy a celá opozícia.)<br />
***<br />
V ParíÏi chodím do ‰koly zameranej na telekomunikaãné<br />
prístroje a poãítaãe a staré ºudové<br />
remeslá som si zvolil ako povinnú stáÏ<br />
v zahraniãí. V ‰kole chcú, aby sme absolvovali<br />
stáÏ úplne iného zamerania, ako je odbor,<br />
ktor˘ ‰tudujeme. Paliãkovanú ãipku obdivujem<br />
uÏ dlho. Zvlá‰È tú zo ·panej Doliny.<br />
Moja mama pochádza z Ban<strong>sk</strong>ej Bystrice.<br />
Aj ona paliãkuje.<br />
ParíÏ<strong>sk</strong>y ‰tudent Marek Rohr (21).<br />
Pravda 19. 7.<br />
(Skutoãná reforma, ktorá radikálne mení<br />
tradiãnú filozofiu ‰kol<strong>sk</strong>ého vzdelávania.<br />
Budúci francúz<strong>sk</strong>i it-pracovníci sa uãia<br />
paliãkovaÈ od babiek v zapadnutej sloven<strong>sk</strong>ej<br />
dedine – v obci takmer bez stálych<br />
obyvateºov. MoÏno im to bude v dennej<br />
praxi naniã, ale zaruãene to v ich „du‰i“ nechá<br />
hlb‰ie stopy neÏ nezáÏivné povinné ãítanie.)<br />
***<br />
Zastavujú sa pri nich predov‰etk˘m zahraniãní<br />
turisti. Slováci aÏ takí zvedaví nie sú, do<br />
odºahl˘ch dolín k dreven˘m kostolíkom zablúdi<br />
len málokto. V najstar‰om z chrámov<br />
sloven<strong>sk</strong>ej ãasti Karpát v BodruÏali sa zachovali<br />
obrazy Golgoty a Apokalypsy maºované<br />
na dreve. Osem kostolíkov zo SR bolo zapísan˘ch<br />
do Zoznamu svetového dediãstva<br />
UNESCO.<br />
Publicistka Zuzana Uliãian<strong>sk</strong>a.<br />
Sme 19. 7.<br />
(Za to, Ïe sa pár historicky vzácnych dreven˘ch<br />
kostolíkov zachovalo dodnes, mô-<br />
Ïeme byÈ vìaãní nie ‰tedr˘m sponzorom,<br />
ale – naopak – veºkej chudobe obcí, v ktor˘ch<br />
stoja. Kde mali viac peÀazí, biedne<br />
kostolíky zrúcali a namiesto nich postavili<br />
beÏné murované stavby. Cenné drevenice<br />
nav‰tevujú cudzinci a sem-tam celkom<br />
iste i samotn˘ Pán Boh.)<br />
***<br />
Alweg sme navrhli pre Tatry s kolegom<br />
Hupkom preto, lebo bol nehluãn˘, bezpeãn˘,<br />
nedal sa vykoºajiÈ a bol schopn˘ za hodinu<br />
prepraviÈ niekoºkonásobne viac cestujúcich<br />
ako elektriãka.<br />
Architekt Alexander Valentoviã.<br />
Bol som vtedy medikom. Ministerstvo dopravy<br />
reagovalo na návrh Alwegu vyjadrením,<br />
Ïe na takúto stavbu nie sú finanãné prostriedky.<br />
My, ‰tudenti, sme pri‰li s nápadom<br />
zorganizovaÈ celonárodnú zbierku. Naãasovanie<br />
nemohlo byÈ lep‰ie: v politike sa práve zaãal<br />
odmäk a ºudia otupení dlhoroãnou totalitou<br />
opäÈ dostávali chuÈ verejne sa angaÏovaÈ.<br />
Lekár Ivan Belan.<br />
Pravda 19. 7.<br />
(„Alweg“ bol úÏasn˘m podujatím, nasiaknut˘m<br />
atmosférou PraÏ<strong>sk</strong>ej jari ’68, a súãasne<br />
aj úÏasnou vnútornou silou, ktorá v<br />
Slovákoch drieme, len ju naplno nikto nedokáÏe<br />
zobudiÈ. To nebolo táraj<strong>sk</strong>é vlastenãenie,<br />
ale efektívne vlastenectvo – z vtedaj-<br />
‰ích platov sa nazbieralo 16 miliónov, ão v<br />
prepoãte na dne‰né peniaze je moÏno aj<br />
200 miliónov Sk. Pri‰iel v‰ak 21. august ’68<br />
a v˘stavba nadzemnej Ïeleznice sa odloÏila<br />
na neurãito.)<br />
***<br />
Podºa <strong>sk</strong>eptikov sa Belgicko e‰te nerozpadlo<br />
len preto, lebo sa jeho politici nedokáÏu dohodnúÈ<br />
ani na spôsobe rozchodu. Flám<strong>sk</strong>i a<br />
valón<strong>sk</strong>i politici uÏ Ïijú prakticky oddelene,<br />
<strong>sk</strong>oro sa nepoznajú, stretávajú sa väã‰inou len<br />
vtedy, ak po voºbách potrebujú daÈ dokopy nejakú<br />
federálnu vládu, ãi vyrie‰iÈ posledné<br />
sporné územie, ão je práve Brusel a jeho okolie.<br />
Komentátor Peter Morvay.<br />
Sme 19. 7.<br />
(Nebudeme musieÈ nakoniec pripustiÈ, Ïe<br />
premiéri Klaus a Meãiar v 1992 boli silné<br />
a zodpovedné osobnosti, ktoré zabránili<br />
pri rozpade âSFR ak˘mkoºvek tragédiám)<br />
***<br />
Podºa najnov‰ích v˘<strong>sk</strong>umov po pohlavnom<br />
styku s viacer˘mi samcami ‰impanzie<br />
samice dostávajú svojich partnerov do ÈaÏk˘ch<br />
pochybností. Tí netu‰ia, od ktorého z<br />
nich mláìatá sú. A keìÏe nevedia, ãi opiãky<br />
nie sú náhodou ich vlastní potomkovia, nemô-<br />
Ïu ich ani zabiÈ.<br />
V˘<strong>sk</strong>umník Tobias Deschner z Lip<strong>sk</strong>a.<br />
Nâ 20. 7.<br />
(Stratégia ‰impanzích samiãiek, ktorá im<br />
umoÏÀuje ão najlep‰ie ochrániÈ svoje mláìatá,<br />
vyvoláva na‰e uznanie. ·koda, Ïe zatiaº<br />
presne nevieme, ãi je to len odraz pudu<br />
sebazáchovy, alebo ãi sú to uÏ zárodky ºud<strong>sk</strong>ého<br />
rozumu, ãi dokonca prefíkanosti.)<br />
***<br />
Ako bojovaÈ s populizmom Treba maÈ<br />
odstup a sledovaÈ ho <strong>sk</strong>ôr z diaºky. Populistom<br />
veºmi vyhovujú konfrontácie, keì dráÏdia<br />
ºudí – preto by som im nedával takú príleÏitosÈ.<br />
B˘val˘ federálny prezident Václav Havel<br />
na festivale Pohoda. Sme 21. 7.<br />
(LenÏe ão by sa ako usilovali solídni politici<br />
nedráÏdiÈ populistov, tí si dráÏdenie vyprovokujú<br />
aj sami.<br />
***<br />
Kresba: Danglár. Pravda 21. 7.<br />
(Páni ministri P. a K. sa môÏu poìakovaÈ<br />
kresliarovi za efektné oznaãenie: „sociálne<br />
neohroziteºní“.)<br />
Vyberajú a komentujú<br />
Anna Weidlerová a Ernest Weidler<br />
96