ObrtniÄke novine - broj 89 - Hrvatska obrtniÄka komora
ObrtniÄke novine - broj 89 - Hrvatska obrtniÄka komora
ObrtniÄke novine - broj 89 - Hrvatska obrtniÄka komora
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
SPORAZUM HOK – HGK<br />
Suradnja na području<br />
cjeloživotnog učenja u<br />
poduzetništvu<br />
str. 5.<br />
UPRAVNI ODBOR HOK-a<br />
Donesene ključne mjere<br />
za poboljšanje obrtničkog<br />
obrazovanja<br />
str. 5.<br />
OBRTNIČKE NOVINE<br />
•<br />
OBNOVLJENA<br />
1994.<br />
1 8 5 2.<br />
U T E M E L J E N A<br />
•<br />
BROJ <strong>89</strong> • LISTOPAD 2007. • ISSN 1332-7364 GLASILO HRVATSKE OBRTNIČKE KOMORE www: http://www.hok.hr • E-mail: obrtnicke-<strong>novine</strong>@hok.hr<br />
12. SUSRET RIBARA<br />
Ribari za primjenu ZERP-a,<br />
uz odgodu koćarskog<br />
ribolova 6 mjeseci str. 3.<br />
CEHOVI<br />
Najava 20. kongresa<br />
ugostitelja i turističkih<br />
djelatnika<br />
Na ovogodišnjem Kongresu razmatrat će<br />
se stanje ugostiteljske struke, provesti rasprava<br />
o problemima, ograničenjima u poslovanju<br />
ove djelatnosti, odnosno općenite<br />
problematike ugostitelja. str. 11.<br />
BJELOVAR<br />
Obrtnički dom na dohvat<br />
ruke<br />
Jednom davno, prije stotinjak godina, bjelovarski<br />
su obrtnici sagradili svoj, Obrtnički<br />
dom i vjerojatno mislili da su zauvijek<br />
riješili problem svog djelovanja. Ipak,<br />
nailaskom crnih komunističkih vremena,<br />
polovinom prošlog stoljeća, sve je postalo<br />
upitno. str. 17.<br />
KOPRIVNICA<br />
Obrtnicima osigurani<br />
novi krediti<br />
Obrtnici će moći podići kredite od pet do<br />
sto tisuća eura s rokom otplate do deset<br />
godina te s kamatnom stopom od 7,49 posto.<br />
Zainteresirani obrtnici mogu se javiti<br />
u Obrtničku komoru ili u koprivničku poslovnicu<br />
Raiffeisen banke. str. 19.<br />
VELIKI USPJEH HRVATSKE OBRTNIÈKE KOMORE<br />
Obrtnici lakše do<br />
poslovnih prostora<br />
▪ Uredba je rezultat višegodišnjih napora Hrvatske obrtničke komore<br />
▪ Obrtnici će napokon moći kupiti poslovne prostore u vlasništvu RH – bez natječaja – licitacije,<br />
uz priznavanje ulaganja do 30 %, i uz mogućnost obročne otplate do 20 godina<br />
Dugo očekivana Uredba o prodaji poslovnog<br />
prostora u vlasništvu RH, koju je<br />
Vlada RH donijela na sjednici održanoj<br />
4. listopada, velik je uspjeh i rezultat višegodišnjih<br />
napora Hrvatske obrtničke komore. Obrtnici<br />
će, dakle, na temelju ove Uredbe, napokon<br />
moći kupiti poslovne prostore u vlasništvu RH<br />
– bez natječaja – licitacije, uz priznavanje ulaganja<br />
do 30 % kod jednokratne uplate, odnosno<br />
do 20 % tržišne vrijednosti poslovnog prostora,<br />
u slučaju obročne otplate (maksimalno do 20<br />
godina). str. 2.<br />
NAJAVA<br />
OKRUGLI STOL S PARLAMENTARNIM STRANKAMA<br />
»Politički dijalog s hrvatskim obrtništvom«<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> organizirat<br />
će polovicom studenoga<br />
u Zagrebu okrugli stol sa<br />
najznačajnijim parlamentarnim strankama,<br />
zamišljen kao njihovo sučeljavanje<br />
oko vitalnih pitanja bitnih za<br />
razvoj hrvatskog obrtništva. Na ovaj<br />
način obrtnici žele čuti kakve programe<br />
i rješenja za obrtništvo nude političke<br />
stranke u ovom predizbornom<br />
razdoblju.<br />
U vremenu kada <strong>Hrvatska</strong> pregovara<br />
o ulasku u Europsku uniju sektor<br />
obrtništva traži posebne mjere i programe<br />
koji će pridonijeti dinamičnijem<br />
razvoju i povećanju konkurentnosti<br />
obrtnika. Politički predstavnici koji<br />
se pripremaju za vođenje Hrvatske u<br />
sljedećem mandatnom razdoblju 2007.<br />
– 2011. godina, dužni su prepoznati<br />
potrebe i probleme 104.000 hrvatskih<br />
obrtnika, te u svoje gospodarske strategije<br />
ugraditi mjere koje će pridonijeti<br />
bržem napretku obrtništva Hrvatske.<br />
Obrtništvo čini značajan dio hrvatskoga<br />
gospodarstva, u kojem je zaposleno<br />
više od 240.000 ljudi, i koje iz godine u<br />
godinu pokazuje najbrži rast.<br />
Pitanja o kojima će se raspravljati na<br />
okruglom stolu, bit će vezana za poreznu<br />
politiku, strukovno obrazovanje,<br />
radne odnose, troškove osnivanja<br />
obrta, rad na crno, prilagodbu zakonodavstvu<br />
EU, ZAMP, ZERP i druga, za<br />
obrtništvo važna područja.<br />
O točnom terminu održavanja okruglog<br />
stola obavijestit ćemo sve članice<br />
komorskog sustava i sveukupnu javnost.
2 AKTUALNO<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007.<br />
UREDBA O PRODAJI POSLOVNIH<br />
PROSTORA U VLASNIŠTVU RH<br />
Veliki uspjeh Hrvatske<br />
obrtničke komore<br />
Dugo očekivana Uredba o prodaji poslovnog prostora u<br />
vlasništvu RH, koju je Vlada RH donijela na sjednici održanoj<br />
4. listopada, velik je uspjeh i rezultat višegodišnjih<br />
napora Hrvatske obrtničke komore, istaknuo je predsjednik<br />
HOK-a Mato Topić.<br />
– Nužnost i žurnost donošenja Uredbe, na čemu je HOK<br />
inzistirao, prihvatila je ministrica pravosuđa Ana Lovrin i<br />
naš resorni ministar gospodarstva Branko Vukelić, s čime<br />
se složio i premijer dr. Ivo Sanader prilikom našeg nedavnog<br />
susreta, te mogu reći da se naša upornost naposljetku<br />
isplatila – rekao je predsjednik Topić.<br />
▪ Uredba je rezultat višegodišnjih napora<br />
Hrvatske obrtničke komore<br />
▪ obrtnici će napokon moći kupiti poslovne<br />
prostore u vlasništvu RH – bez natječaja<br />
– licitacije, uz priznavanje ulaganja do 30 %, i uz<br />
mogućnost obročne otplate do 20 godina<br />
Spomenuta Uredba trebala je biti donesena do 18. veljače<br />
2005. godine, dakle prije više od dvije i pol godine,<br />
slijedom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zakupu<br />
poslovnog prostora (N.N. 174/04.), donesenog 18.<br />
prosinca 2004. godine.<br />
Tim je Zakonom utvrđeno da se poslovni prostori u<br />
vlasništvu RH mogu prodati zakupniku – obrtniku, ako<br />
podnese zahtjev za kupnju, a uredno izvršava sve obveze<br />
iz ugovora o zakupu pod uvjetima i prema postupku<br />
koji će uredbom propisati Vlada RH, a koju je trebala<br />
donijeti u roku od 60 dana od stupanja na snagu ovog<br />
Zakona.<br />
Obrtnici će, dakle, na temelju ove Uredbe, napokon<br />
moći kupiti poslovne prostore u vlasništvu RH – bez natječaja<br />
– licitacije, uz priznavanje ulaganja do 30 % kod<br />
jednokratne uplate, odnosno do 20 % tržišne vrijednosti<br />
poslovnog prostora, u slučaju obročne otplate (maksimalno<br />
do 20 godina).<br />
SNJEŽANA TOMIĆ<br />
NN 102 (10. 10. 2007.)<br />
VLADA REPUBLIKE<br />
HRVATSKE<br />
2986<br />
Na temelju članka 33a. Zakona o zakupu i prodaji poslovnog<br />
prostora (»Narodne <strong>novine</strong>«, br. 91/96., 124/97. i<br />
174/2004.), Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj<br />
4. listopada 2007. godine donijela<br />
UREDBU<br />
O PRODAJI POSLOVNOGA PROSTORA<br />
U VLASNIŠTVU REPUBLIKE HRVATSKE<br />
Članak 1.<br />
Ovom Uredbom propisuju se uvjeti i postupak za prodaju<br />
poslovnoga prostora u vlasništvu Republike Hrvatske,<br />
kojeg koristi zakupnik, na temelju zakupnog odnosa s<br />
Republikom Hrvatskom, a koji ima status mikro ili malog<br />
subjekta maloga gospodarstva, u smislu Zakona o poticanju<br />
razvoja malog gospodarstva (»Narodne <strong>novine</strong>«, br.<br />
29/2002. i 63/2007.).<br />
Pod prodajom poslovnoga prostora u vlasništvu Republike<br />
Hrvatske, u smislu ove Uredbe, podrazumijeva se i prodaja<br />
suvlasničkog dijela Republike Hrvatske, na određenom<br />
poslovnom prostoru.<br />
Na temelju ove Uredbe, predmetom prodaje mogu biti i<br />
poslovni prostori u vlasništvu Republike Hrvatske, koji u<br />
smislu Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara (»Narodne<br />
<strong>novine</strong>«, br. 69/99., 151/2003., 157/2003. i 100/2004.)<br />
imaju svojstvo kulturnog dobra.<br />
Popis poslovnoga prostora u vlasništvu Republike Hrvatske,<br />
koji će biti predmetom prodaje, po odredbama ove<br />
Uredbe, donosi Povjerenstvo za imovinu Vlade Republike<br />
Hrvatske (u daljnjem tekstu: Povjerenstvo), na prijedlog Središnjega<br />
državnog ureda za upravljanje državnom imovinom<br />
(u daljnjem tekstu: Središnji državni ured).<br />
Članak 2.<br />
Pravo na kupnju poslovnoga prostora, prema ovoj Uredbi,<br />
može ostvariti zakupnik iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe,<br />
koji se nalazi u zakupnom odnosu s Republikom Hrvatskom<br />
bez prekida u trajanju od najmanje pet godina.<br />
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, pravo na<br />
kupnju poslovnoga prostora može ostvariti i zakupnik<br />
– obrtnik, koji se nalazi u zakupnom odnosu s Republikom<br />
Hrvatskom, u trajanju kraćem od pet godina, a koji je:<br />
– prije toga bio u zakupnom odnosu s jedinicom lokalne<br />
odnosno područne (regionalne) samouprave, u ukupnom<br />
neprekinutom trajanju od najmanje pet godina, ili<br />
– prije toga bio u zakupnom odnosu s jedinicom lokalne<br />
odnosno područne (regionalne) samouprave i Republikom<br />
Hrvatskom, u ukupnom neprekinutom trajanju od najmanje<br />
pet godina, ili<br />
– kao nasljednik obrtnika nastavio vođenje obrta ili kao<br />
član porodičnog domaćinstva preuzeo obrt, a bio je u zakupnom<br />
odnosu u ukupnom neprekinutom trajanju od najmanje<br />
pet godina, u koje vrijeme se uračunava i vrijeme zakupa<br />
njegova prednika, ili<br />
– morao napustiti poslovni prostor, zbog povrata tog prostora<br />
u vlasništvo prijašnjem vlasniku, sukladno posebnom<br />
propisu, a do tada je bio u zakupu u neprekinutom trajanju<br />
od najmanje pet godina.<br />
Pravo na kupnju poslovnoga prostora, koji ima svojstvo<br />
kulturnog dobra, može ostvariti zakupnik, koji uz zahtjev<br />
za kupnju priloži i dokaz da se županija, Grad Zagreb, grad<br />
ili općina, na čijem se području to kulturno dobro nalazi, ne<br />
namjerava koristiti svojim pravom prvokupa.<br />
Pravo na kupnju poslovnoga prostora, prema ovoj Uredbi,<br />
ne može ostvariti zakupnik poslovnog prostora koji je isti<br />
dao u podzakup.<br />
Članak 3.<br />
Zahtjevi za kupnju poslovnoga prostora iz članka 1. stavka<br />
4. ove Uredbe, podnose se Središnjem državnom uredu.<br />
Sadašnji zakupnik iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe,<br />
kome još nije istekao ugovor o zakupu, pisani zahtjev za<br />
kupnju poslovnoga prostora u vlasništvu Republike Hrvatske<br />
može podnijeti, najkasnije u roku od 6 mjeseci od<br />
dana stupanja na snagu ove Uredbe, a zakupnik kome je<br />
istekao ugovor o zakupu i isti je prešutno obnovljen, nastavkom<br />
korištenja poslovnoga prostora bez protivljenja<br />
zakupodavca, može zahtjev podnijeti, najkasnije u roku od<br />
6 mjeseci od dana prihvaćanja ponude za sklapanje novog<br />
ugovora iz članka 6.a Zakona o izmjenama i dopunama Zakona<br />
o zakupu poslovnoga prostora (»Narodne <strong>novine</strong>«,<br />
<strong>broj</strong> 174/2004.).<br />
U slučajevima kad je poslovni prostor postao vlasništvo<br />
Republike Hrvatske po posebnim propisima, izvan roka iz<br />
stavka 2. ovoga članka, za podnošenje zahtjeva zakupnik<br />
takvoga prostora ima pravo podnijeti zahtjev za kupnju, u<br />
roku od 6 mjeseci, računajući od dana donošenja konačne<br />
odluke upravne vlasti, odnosno dana pravomoćnosti odluke<br />
sudbene vlasti.<br />
Članak 4.<br />
Odluku o prodaji poslovnoga prostora iz članka 1. ove<br />
Uredbe, donosi Povjerenstvo, na zahtjev zakupnika, koji<br />
uredno izvršava sve obveze iz ugovora.<br />
Na temelju Odluke Povjerenstva, kojom će se u svakom<br />
pojedinačnom slučaju zahtjeva za kupnju poslovnoga prostora<br />
u vlasništvu Republike Hrvatske, utvrditi da su ispunjeni<br />
svi zakonom i ovom Uredbom propisani uvjeti za<br />
prodaju poslovnoga prostora, Republika <strong>Hrvatska</strong> i kupac<br />
(sadašnji zakupnik i zakupnik s kojim je Republika <strong>Hrvatska</strong><br />
prethodno sklopila novi ugovor o zakupu) sklopit će, u<br />
roku 90 dana od dana donošenja Odluke, ugovor o prodaji<br />
poslovnoga prostora.<br />
Članak 5.<br />
Ugovor o prodaji poslovnoga prostora, u ime Republike<br />
Hrvatske sa zakupnicima sklopit će Povjerenstvo, odnosno<br />
osoba koju Povjerenstvo odlukom ovlasti za potpis ugovora.<br />
Ugovor o prodaji poslovnoga prostora obavezno mora<br />
sadržavati:<br />
a) odredbu kojom se zakupnik, kao kupac, obvezuje da,<br />
u narednih 10 godina od dana sklapanja ugovora, neće prodati,<br />
niti na drugi način otuđiti kupljenu nekretninu, te da<br />
dozvoljava zabilježbu zabrane otuđenja u zemljišnoj knjizi,<br />
b) odredbu kojim Republika <strong>Hrvatska</strong>, kao prodavatelj<br />
poslovnoga prostora, u slučaju prestanka obavljanja djelatnosti,<br />
pridržava pravo nazadkupnje prodane nekretnine, po<br />
kupoprodajnoj cijeni, po kojoj je i prodana i<br />
c) izjavu kupca, kojom dopušta zabilježbu prava nazadkupnje,<br />
u korist Republike Hrvatske.<br />
Članak 6.<br />
Prije sklapanja ugovora iz članka 4. stavka 2. ove Uredbe,<br />
Središnji državni ured dužan je pribaviti od nadležnoga<br />
državnog odvjetništva mišljenje o pravnoj valjanosti toga<br />
pravnog posla.<br />
Članak 7.<br />
Poslovni prostor iz članka 1. ove Uredbe, prodaje se po<br />
tržišnoj cijeni, umanjenoj za neamortizirana ulaganja zakupnika,<br />
i koja su bila od utjecaja na visinu tržišne vrijednosti<br />
poslovnoga prostora, i to:<br />
a) visina ulaganja zakupnika, kod plaćanja cijene odjednom,<br />
priznaje se najviše do 30 % tržišne vrijednosti poslovnoga<br />
prostora<br />
b) visina ulaganja zakupnika, kod obročne otplate, priznaje<br />
se najviše do 20 % tržišne vrijednosti poslovnoga prostora.<br />
Zakupniku se neće priznati ulaganja u preinake poslovnoga<br />
prostora učinjene bez suglasnosti zakupodavca, kao<br />
ni ulaganja koja je zakupodavac priznao u obliku smanjene<br />
zakupnine, osim nužnih troškova održavanja.<br />
Tržišnu cijenu i vrijednost izvršenih ulaganja utvrđuje<br />
ovlašteni sudski vještak građevinske ili arhitektonske struke,<br />
sa liste ovlaštenih sudskih vještaka, na trošak zakupnika,<br />
a po odabiru Povjerenstva.<br />
Članak 8.<br />
Plaćanje cijene poslovnoga prostora može se ugovoriti<br />
odjednom ili obročnom otplatom, prema izboru kupca.<br />
Obročnom otplatom ne može se otkupiti poslovni prostor<br />
čija tržišna vrijednost prelazi iznos od 1,500.000,00 kuna.<br />
Članak 9.<br />
Kada se plaćanje cijene poslovnoga prostora ugovori<br />
odjednom, rok isplate ne može biti duži od 30 dana od dana<br />
sklapanja ugovora.<br />
Članak 10.<br />
Ako se prodaja poslovnoga prostora ugovori s obročnom<br />
isplatom, rok otplate ne može biti dulji od 20 godina u mjesečnim<br />
obrocima, uz uvjet da ugovor sadržava izjavu kupca,<br />
kojom dozvoljava u korist prodavatelja uknjižbu založnog<br />
prava (hipoteka) na kupljenom poslovnom prostoru za<br />
iznos cijene, kamata i troškova postupka.<br />
U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, iznos prvog obroka<br />
ne može biti niži od 5 % od ugovorene cijene poslovnoga<br />
prostora, a isplaćuje se u roku od 8 dana od dana sklapanja<br />
ugovora. Na preostali dio cijene obračunava se unaprijed<br />
kamata, u visini od 1 % godišnje.<br />
Na uknjižbu založnog prava (hipoteka) na kupljenom poslovnom<br />
prostoru, na odgovarajući će se način primjenjivati<br />
odredbe Ovršnog zakona (»Narodne <strong>novine</strong>«, br. 57/96.,<br />
29/99., 42/2000., 173/2003.,194/2003., 151/2004. i 88/2005.),<br />
koje se odnose na stjecanje založnog prava na nekretninama,<br />
koje su upisane u zemljišne knjige, odnosno koje se odnose<br />
na stjecanje založnog prava na nekretninama, koje nisu upisane<br />
u zemljišne knjige.<br />
Članak 11.<br />
U slučaju kašnjenja s plaćanjem glavnice i ugovorene kamate,<br />
kupac je dužan platiti zakonsku zateznu kamatu.<br />
Kod obročne otplate, ugovor će se smatrati raskinutim, u<br />
slučaju neplaćanja četiri uzastopne rate.<br />
Članak 12.<br />
Sredstva od prodaje poslovnoga prostora iz članka 1. ove<br />
Uredbe, prihod su Republike Hrvatske i uplaćuju se na račun<br />
državnog proračuna.<br />
Članak 13.<br />
Ova Uredba stupa na snagu osmog dana od dana objave<br />
u »Narodnim novinama«.<br />
Klasa: 372-01/06-01/01<br />
Ur<strong>broj</strong>: 5030106-07-1<br />
Zagreb, 4. listopada 2007.<br />
Predsjednik<br />
dr. sc. Ivo Sanader, v. r.
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007. AKTUALNO 3<br />
12. SUSRET RIBARA<br />
Ribari za primjenu ZERP-a, uz odgodu<br />
koćarskog ribolova 6 mjeseci<br />
Ceh ribara Hrvatske obrtničke<br />
komore je za početak<br />
primjene ZERP-a odredio 1.<br />
siječnja 2008. godine, ali, s obzirom<br />
da nije zadovoljan pravilima koja<br />
priprema Vlada RH, predlaže moratorij<br />
od 1. siječnja do 30. lipnja<br />
2008. godine, za obavljanje koćarskog<br />
ribolova u ZERP-u, za talijanske<br />
i za hrvatske ribare.<br />
U tom razdoblju Ceh ribara bi<br />
pripremio pravila prema kojima<br />
bi se smanjio ribolov u ZERP-u,<br />
posebice od strane talijanskih ribara,<br />
a u cilju očuvanja tog devastiranog<br />
područja Jadranskog<br />
mora.<br />
To je glavni zaključak 12. susreta<br />
ribara HOK-a, koji se održavao 26.<br />
i 27. listopada u Pagu.<br />
Na ovogodišnjem tradicionalnom<br />
ribarskom skupu, okupilo se<br />
najviše ribara do sada, više od 200,<br />
predstavnika resornih ministarstava<br />
i institucija, koji su razmotrili<br />
najvažnije teme vezane uz obavljanje<br />
ribarske djelatnosti: aktualni<br />
trenutak hrvatskog ribarstva; definiranje<br />
primjene pravila ribolova<br />
u ZERP-u RH – što primjenom<br />
ZERP-a dobivaju hrvatski ribari;<br />
ribarske luke – vezovi – iskrcajna<br />
mjesta; primjena ribarske regulative<br />
EU – prepreke i kako ih prevladati;<br />
zakon o zaštiti prirode i zaštićeni<br />
dio prirode u Cresko-lošinjskom<br />
akvatoriju; mogućnosti smanjenja<br />
troškova poslovanja naših ribara<br />
u odnosu na talijanske ribare; ribolovni<br />
propisi – što mijenjati; aktualni<br />
trenutak u marikulturi, veterinarski<br />
paket propisa; početak rada<br />
veletržnica ribom u Poreču i Rijeci,<br />
ribarske zadruge i dr.<br />
Susret ribara otvorio je ministar Petar Čobanković<br />
12. susret ribara održao se pod<br />
pokroviteljstvom Ministarstva<br />
mora, turizma, prometa i razvitka,<br />
Ministarstva poljoprivrede,<br />
šumarstva i vodnog gospodarstva<br />
te Ministarstva gospodarstva, rada<br />
i poduzetništva. Domaćin skupa<br />
bila je Obrtnička <strong>komora</strong> Zadarske<br />
županije. Otvarajući susret ribara,<br />
ministar poljoprivrede, šumarstva<br />
i vodnog gospodarstva Petar Čobanković<br />
istaknuo je kako je uvjeren<br />
da će 1. siječnja 2008. godine<br />
početi puna primjena ZERP-a, jer<br />
u Vladi RH nema nikoga tko bi<br />
imao bilo kakvu namjeru mijenjati<br />
tu odluku.<br />
– Ne vidim da bi o ZERP-u trebalo<br />
danas posebno raspravljati,<br />
jer su na prošlim, 11. susretima<br />
ribara, dati konkretni prijedlozi,<br />
koji su implementirani u važeću<br />
odluku o ZERP-u. Također, punoj<br />
primjeni ZERP-a pridonijet će nedavno<br />
usvajanje Zakona o obalnoj<br />
straži, koji je preduvjet provođenju<br />
ZERP-a, jer taj pojas treba kontrolirati<br />
i nadzirati – rekao je ministar.<br />
Pozdravljajući skup, predsjednik<br />
HOK-a Mato Topić rekao je kako<br />
su se susreti ribara, kao i ostali cehovski<br />
skupovi koje organizira <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong>, pokazali<br />
kao pravi način za razmjenu iskustava,<br />
raspravu s predstavnicima<br />
nadležnih institucija i upućivanje<br />
konkretnih inicijativa prema Vladi<br />
RH.<br />
Predsjednik Ceha ribara HOK-a<br />
Tonči Božanić, ponovio je kako je<br />
na prošlim 11. susretima ribara najznačajniji<br />
zaključak bio traženje primjene<br />
ZERP-a i za članice EU od 1.<br />
siječnja 2008. godine. Taj zahtjev Sabor<br />
je ispunio i sad čekamo<br />
početak njegove primjene,<br />
čekamo pravila koja će se<br />
provoditi u ZERP-u.<br />
– Pravila o provedbi<br />
ZERP-a koja nam se pripremaju,<br />
za nas su neprihvatljiva<br />
jer njima ne dobivamo<br />
skoro ništa. Pravilima<br />
se predlaže jedino<br />
primjena naših važećih<br />
propisa u ZERP-u i naš<br />
nadzor. Mi imamo propis<br />
koji omogućava koćarenje<br />
u ZERP-u s plovilima koja<br />
imaju do 900 konjskih snaga,<br />
a takvih naših plovila<br />
koji su tako velike snage<br />
možemo iz<strong>broj</strong>iti na prste<br />
jedne ruke. To je jedno od<br />
rijetkih ograničenja koje bi<br />
moglo imati nekakav efekt<br />
u cilju smanjenja ribolovne<br />
aktivnosti naših susjeda, međutim,<br />
mi dobro poznajemo njihovu<br />
praksu i procjenjujemo da će svi<br />
oni koji imaju jače motore pribaviti<br />
dokumente u kojima će im motori<br />
figurirati u granicama dozvoljenih.<br />
No ako i to ne budu mogli, investicija<br />
u novi motor s dozvoljenim<br />
ograničenjem konjskih snaga minimalna<br />
je investicija za dobivanje<br />
ulaznice u naš ZERP – istaknuo je<br />
Božanić.<br />
Druženje uz vrhunske delicije<br />
Zaključci 12. susreta ribara:<br />
1. Polazeći od činjenice, da primjena ZERP-a<br />
Republike Hrvatske, za članice EU stupa na snagu<br />
1. siječnja 2008., a da Vlada do sada nije pripremila<br />
i usuglasila pravila koja će važiti u ZERP-u za<br />
sve ribare, predlažemo:<br />
– Zabranu obavljanja ribolova do 1. srpnja 2008.<br />
pridnenim povlačnim alatima (koća, rampon). Do<br />
isteka navedenog roka izradit će se plan upravljanja,<br />
uvažavajući dostupne podatke provedenih<br />
znanstvenih istraživanja, FAO-Adriamed, ME-<br />
DITS.<br />
– Prije donošenja plana upravljanja, potrebno je<br />
izmijeniti važeće propise za ribolov u ZERP-u na<br />
način da se: ograniči snaga pogonskog stroja na plovilima<br />
za obavljanje ribolova pridnenim povlačnim<br />
alatima, ograniči ukupna dužina plovila za obavljanje<br />
ribolova malim ribolovnim alatima i odrede<br />
prostorno-vremenska ograničenja za obavljanje ribolova,<br />
po prijedlozima koje će Ceh uputiti Ministarstvu<br />
do 1. prosinca 2007. godine.<br />
– Plan upravljanja sadržavat će definirani maksimalno<br />
dopušteni ribolovni napor.<br />
2. Tražimo od Ministarstva poljoprivrede, šumarstva<br />
i vodnog gospodarstva da u što kraćem<br />
roku prekine izdavanja novih povlastica, osim za<br />
plovila obuhvaćena vladinim programom Modela<br />
obnove i modernizacije ribolovne flote, koji je u tijeku.<br />
3. Tražimo da se do 1. srpnja 2008. godine izvrši<br />
izmjena i dopuna Zakona o morskom ribarstvu, te<br />
revizija propisa iz područja gospodarskog ribolova,<br />
a naročito Pravilnika o obavljanju gospodarskog ribolova<br />
i Pravilnika o ribolovnim alatima i opremi<br />
za obavljanje gospodarskog ribolova na moru, koji<br />
bi u što većoj mjeri morali uvažavati lokalne posebnosti.<br />
4. Tražimo da se odredbe Pravilnika o kriterijima<br />
za određivanje namjene pojedinog dijela luke<br />
otvorene za javni promet županijskog i lokalnog<br />
značaja, način plaćanja veza, uvjete korištenja, te<br />
određivanja maksimalne visine naknade i raspodjele<br />
prihoda u dijelu koji se odnosi na visinu plaćanja<br />
naknada za iskrcaj i ležarinu na operativnom dijelu<br />
obale, počne primjenjivati odmah.<br />
U cilju povećanja konkurentnosti hrvatskih ribara,<br />
tražimo smanjenje stope PDV-a za svježe ribe i<br />
drugih morskih organizama 10%, te primjenu naplate<br />
i obračuna PDV-a pri nabavci goriva, ribolovnih<br />
alata i opreme po uzoru na talijanske ribare.<br />
Ceh ribara, dodao je Božanić,<br />
tražio je i traži ZERP onakav kakav<br />
imaju i sve države koje su ga proglasile,<br />
dakle ZERP za hrvatske ribare,<br />
bez stranih ribarskih brodova.<br />
– Uvažavajući činjenicu da smo<br />
država kandidat za ulazak u EU,<br />
bili smo spremni i na kompromise,<br />
na dogovore sa susjedima, ali samo<br />
s pozicije: ZERP je naš, mi ćemo<br />
odrediti eventualne viškove ribe,<br />
ponudit ćemo mogućnost ribolova<br />
određenom <strong>broj</strong>u talijanskih i slovenskih<br />
ribarskih plovila određenih<br />
karakteristika na određenom<br />
prostoru i u određenom vremenu,<br />
uz plaćanje uobičajene naknade<br />
koja bi se koristila za povećanje<br />
konkurentnosti našeg ribarskog<br />
sektora. To su naši stavovi za koje<br />
držimo da su kompromisni i pošteni<br />
i za koje se može izboriti ako<br />
postoji politička volja – zaključio je<br />
Božanić. SNJEŽANA TOMIĆ<br />
5. Tražimo izmjenu Zakona o pomorskom dobru<br />
i morskim lukama na način da se <strong>broj</strong> članova<br />
Vijeća lučkih uprava poveća s dosadašnjih<br />
pet na sedam članova, i to predstavnicima ribara<br />
i brodara.<br />
6. Pozivamo sva poglavarstva obalnih županija,<br />
koji nisu pokrenuli projekte izgradnje veletržnica<br />
i ribarskih luka da isto potaknu u što kraćem roku.<br />
Zadužuju se županijski cehovi ribara da putem dobre<br />
suradnje s poglavarstvima svoji županija, potaknu<br />
navedene aktivnosti.<br />
7. Od Ministarstva unutarnjih poslova, tražimo<br />
pokretanje postupka izmjene Zakona o nadzoru<br />
državne granice na način da se sa sadašnjih<br />
dopuštenih 36 sati produži mogućnost boravka u<br />
ZERP-u.<br />
8. Tražimo da se u postupku davanja koncesija<br />
na pomorskom dobru za potrebe gospodarskog<br />
korištenja – marikulture (uzgajališta ribe i drugih<br />
morskih organizama) napravi dopuna na način da<br />
se koncesije mogu produžiti na zahtjev koncesionara,<br />
nakon isteka ugovora, a na temelju pravnih<br />
stečevina EU.<br />
9. Tražimo hitno poništenje Rješenja o preventivnoj<br />
zaštiti dijela mora uz istočne obale otoka<br />
Cresa i Lošinja u kategoriji posebnog rezervata u<br />
moru za dupine, jer je doneseno na neutemeljenim<br />
osnovama, a ugrožava egzistenciju ribara i drugih<br />
gospodarskih djelatnosti stanovnika otoka.<br />
10. U dijelu slatkovodnog ribarstva tražimo<br />
da Javna ustanova Park prirode Kopački rit (JUPP<br />
K.r.), ponovi natječaj za obavljanje tradicionalnog<br />
ribolova na području (JUPP K.r.), te da se drži<br />
Pravilnika o slatkovodnom ribarstvu, kako bi kod<br />
izrade uvjeta za javni natječaj bili uključeni predstavnik<br />
Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i<br />
vodnog gospodarstva i predstavnik Hrvatske obrtničke<br />
komore.<br />
11. Organizirati zajednički sastanak: svih<br />
slatkovodnih ribara, ustanova koje su izradile<br />
gospodarske osnove i monitoring na Dunavu,<br />
te Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog<br />
gospodarstva – Odjela za ribarstvo s ciljem<br />
kvalitetnijeg obavljanja ribolova, te zaštite ribljeg<br />
fonda.<br />
12. Sljedeći 13. susreti ribara Hrvatske obrtničke<br />
komore, održat će se u Šibensko-kninskoj županiji.
4 AKTUALNO<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007.<br />
Domaća radinost – sporedno zanimanje<br />
N<br />
akon što je Sabor RH usvojio izmjene Zakona<br />
o obrtu (NN 77/93., 90/96., 102/98., 64/01.,<br />
71/01., 68/07., 79/07.), kojima je fizičkim osobama<br />
omogućeno obavljanje gospodarskih djelatnosti<br />
kroz domaću radinost ili sporedno zanimanje,<br />
Ministarstvo gospodarstva rada i poduzetništva<br />
donijelo je Pravilnik o obliku i načinu vođenja odobrenja<br />
za obavljanje domaće radinosti ili sporednog<br />
zanimanja s listama proizvoda i usluga (NN<br />
100/07.) kojim je uređen način provedbe zakonskih<br />
odredbi.<br />
Domaća radinost – sporedno<br />
zanimanje<br />
Domaća radinost i sporedno zanimanje su pravni<br />
oblici legalnog (odobrenog) obavljanja dopuštenih<br />
gospodarskih djelatnosti od strane fizičkih osoba.<br />
Domaća radinost i/ili sporedno zanimanje nije obrt.<br />
Domaća radinost obuhvaća djelatnost izrade<br />
pojedinih proizvoda iz djelatnosti slobodnih<br />
obrta. Sporedno zanimanje obuhvaća obavljanje<br />
uslužnih djelatnosti održavanja i popravaka.<br />
Obavljanje domaće radinosti i sporednog zanimanja<br />
ograničeno je vrstom djelatnosti za koje se<br />
može dobiti odobrenje. Sastavni dio Pravilnika su<br />
Lista proizvoda koji se mogu izrađivati u domaćoj<br />
radinosti i Lista usluga koje se mogu obavljati kao<br />
sporedno zanimanje. Za druge proizvode ili usluge<br />
ne može se dobiti odobrenje.<br />
Ograničenja domaće radinosti, odnosno sporednog<br />
zanimanja odnose se i na nemogućnost zapošljavanja<br />
drugih osoba, što znači da se djelatnost<br />
može obavljati samo osobnim radom, a ukupni<br />
bruto primici od obavljanja domaće radinosti ili<br />
sporedne djelatnosti u jednoj kalendarskoj godini<br />
ne smiju biti veći od iznosa deset bruto prosječnih<br />
mjesečnih plaća prema podacima Državnog zavoda<br />
za statistiku za razdoblje siječanj-kolovoz u prethodnoj<br />
godini. Prema podacima za 2006. godinu to<br />
ukupno iznosi 65.650,00 kuna.<br />
Osoba koja obavlja djelatnost u domaćoj radinosti<br />
ili kao sporedno zanimanje mora udovoljavati posebnim<br />
uvjetima propisanim Zakonom, što znači da<br />
mora imati odgovarajuću stručnu spremu ako je ona<br />
LISTA PROIZVODA KOJI SE MOGU IZRAĐIVATI U DOMAĆOJ RADINOSTI<br />
17.10.4 Proizvodnja tekstilne pređa i konca od prirodnih vlakana – na tradicionalan način<br />
propisana, kao i da prostor i oprema moraju udovoljavati<br />
propisanim uvjetima. U tom pogledu uvjeti su<br />
isti kao i za obrtnike.<br />
Domaću radinost i/ili sporedno zanimanje ne<br />
može obavljati osoba koja je već registrirani obrtnik<br />
ili obavlja slobodno zanimanje ili samostalnu<br />
djelatnost poljoprivrede i šumarstva, od kojih<br />
djelatnosti plaća porez na dobit ili na dohodak na<br />
temelju poslovnih knjiga, a obveznik je poreza na<br />
dodanu vrijednost.<br />
Obavljanjem domaće radinosti, odnosno sporednog<br />
zanimanja fizička osoba ostvaruje dohodak na<br />
koji se plaća porez i prirez. Porez se može plaćati<br />
prema poslovnim knjigama ili u paušalnom iznosu.<br />
Domaća radinost i/ili sporedno zanimanje osnove<br />
su i za plaćanje obveznih doprinosa za mirovinsko i<br />
zdravstveno osiguranje, a osnovica za uplatu doprinosa<br />
ovisi o načinu oporezivanja kao i o tome obavlja<br />
li se domaća radinost, odnosno sporedno zanimanje<br />
uz radni odnos kod drugog poslodavca. Posebna je<br />
povoljnost propisana za umirovljenike koji mogu<br />
prijaviti domaću radinost i/ili sporedno zanimanje a<br />
da pri tome ne uspostavljaju svojstvo osiguranika<br />
u obveznom mirovinskom osiguranju, tj. ne gube<br />
pravo na isplatu stečene mirovine niti imaju obvezu<br />
uplate doprinosa za mirovinsko osiguranje.<br />
Odobrenje za obavljanje domaće<br />
radinosti ili sporednog zanimanja<br />
Prijava obavljanja domaće radinosti i/ili sporednog<br />
zanimanja obavlja se po sličnom postupku<br />
kao i registracija obrta. Osoba koja tu djelatnost želi<br />
obavljati dužna je to prijaviti nadležnom uredu državne<br />
uprave u županiji, odnosno Grada Zagreba,<br />
koje tijelo po zahtjevu izdaje Odobrenje i dostavlja<br />
ga Poreznoj upravi.<br />
Odobrenje se izdaje na propisanom obrascu u<br />
koji se upisuju podaci o djelatnosti i podaci o fizičkoj<br />
osobi koja obavlja djelatnost (ime i prezime,<br />
adresa stanovanja). Cijena Odobrenja utvrđena je<br />
u iznosu od 100,00 kuna, a u postupku izdavanja<br />
Odobrenja plaćaju se i propisane pristojbe.<br />
Prestanak obavljanja sporednog zanimanja ili<br />
domaće radinosti prijavljuje se istom tijelu koje o<br />
prestanku donosi rješenje.<br />
17.20.10 Proizvodnja tkanine (osim specijalnih tkanina), od prirodnih vlakana, osim pamučnih – na tradicionalan način<br />
LISTA USLUGA KOJE SE MOGU OBAVLJATI KAO SPOREDNO ZANIMANJE<br />
01.25.0 Uzgoj ostalih životinja, ali samo – skupljanje žaba<br />
– skupljanje puževa<br />
02.01.0 Skupljanje šum. proizvoda: kora, smola, trava, žira,<br />
divljega kestena, mahovine, lišaja; Skupljanje ljekovit. trava.<br />
– sakupljanje kora<br />
– sakupljanje smola<br />
– sakupljanje trava<br />
– sakupljanje žira<br />
– sakupljanje divljega kestena<br />
– sakupljanje mahovine<br />
– sakupljanje lišaja<br />
– sakupljanje ljekovitih trava<br />
17.40.90 Usluge popravaka cerada i opreme za kampiranje<br />
– usluge popravaka cerada<br />
– usluge popravaka opreme za kampiranje<br />
17.52.9 Usluge popravaka mreža i užarije<br />
– usluge popravaka mreža<br />
– usluge popravaka užarije<br />
20.40.90 Usluge poprav. i održav. ambalaže od drva i paleta<br />
– usluge popravaka i održav. ambalaže od drva<br />
– usluge popravaka i održavanja paleta<br />
20.51.90 Usluge popravaka i održavanja ostalih proizvoda<br />
od drva, d. n.<br />
– usluge popravaka i održavanja drški<br />
– usluge popravaka i održavanja dijelova za alat<br />
– usluge popravaka i održavanja metla<br />
– usluge popravaka i održavanja četaka<br />
– usluge popravaka i održavanja kalupa za obuću<br />
– usluge popravaka i održavanja vješalica<br />
– usluge popravaka i održavanja pribora za kuhinju<br />
– usluge popravaka i održavanja vješalica za odijela i<br />
šešire (zidnih i stojećih)<br />
– usluge popravaka i održavanja figurica<br />
– usluge popravaka i održavanja ukrasa<br />
– usluge popravaka i održavanja intarzija<br />
– usluge popravaka i održavanja kovčega<br />
– usluge popravaka i održavanja kutija za nakit<br />
– usluge poprav. i održavanja pribora za jelo i sl. proizvoda<br />
– usluge popravaka i održavanja špula<br />
– usluge popravaka i održavanja poklopaca<br />
– usluge popravaka i održavanja bobina<br />
– usluge popravaka i održavanja namota za konac i sl.<br />
– usluge popravaka i održav. tokarskih proizvoda od drva<br />
– usluge popravaka i održavanja ostalih proizvoda od drva<br />
25.13.90 Usluge popravaka i održavanja proizvoda od<br />
gume (osim za vanjske gume)<br />
– usluge popravaka i održavanja prijenosnih vrpca od gume<br />
– usluge poprav. i održav. prijenosnoga remena od gume<br />
– usluge poprav. i održav. pogonskog remena od gume<br />
– usluge poprav. i održav. odjevnih proizvoda od gume<br />
– usluge poprav. i održavanja prostirača za pod od gume<br />
– usluge popravaka i održavanja gumirane tekstilne robe<br />
– usluge popravaka i održavanja prstenova od gume<br />
– usluge popravaka i održavanja prirubnica od gume<br />
– usluge popravaka i održavanja brtvila od gume<br />
– usluge poprav. i održav. obloga za kotače i sl. od gume<br />
– usluge poprav. i održav. madraca za napuhav. od gume<br />
26.21.0.02 Oslikav. figura i drug. ukras. keramič. predmeta<br />
– oslikavanje figura<br />
– oslikavanje drugih ukrasnih keramičkih predmeta<br />
26.40.92 Usluge popravaka i održavanja keramičkih cijevi,<br />
odvoda, žljebnjaka i pribora za cijevi uključujući usluge<br />
sustava keramičkih cijevi osim u industrijskim pogonima<br />
– usluge popravaka i održavanja keramičkih cijevi<br />
– usluge popravaka i održavanja odvoda<br />
– usluge popravaka i održavanja žljebnjaka<br />
– usluge poprav. i održav. pribora za cijevi uključujući<br />
usluge sustava keramičkih cijevi osim u industrij. pogonima<br />
26.81.90 Usluge poprav. i održava. mlinskog i brusnog<br />
kamena, kamena za polir. i slično, bez instalac. (montaže)<br />
– usluge popravaka i održavanja mlinskog kamena<br />
– usluge popravaka i održavanja brusnog kamena<br />
– usluge popravaka i održavanja kamena za poliranje i<br />
slično, bez instalacije (montaže)<br />
28.40.11 Usluge kovanja metala samo za potkiv. životinja<br />
35.12.9 Usluge održav., popravaka, preinaka i opremanja<br />
čamaca za razonodu i sport – samo ručnim radom<br />
– usluge održavanja, popravaka, preinaka čamaca za<br />
razonodu i sport – samo ručnim radom<br />
– usluge opremanja čamaca za razonodu i sport – samo<br />
ručnim radom<br />
36.63.9 Usluge prepariranja<br />
52.71.1 Usluge poprav. obuće i drugih kožnih predmeta<br />
– usluge popravaka obuće<br />
– usluge popravaka drugih kožnih predmeta<br />
52.74.1 Usluge popravaka predmeta za osobnu upotrebu i<br />
kućanstvo uključuju:<br />
– popravak bicikala<br />
– krpanje<br />
– manje prepravljanje odjeće<br />
– podešavanje klavira<br />
– popravak tekstilnih proizvoda za kućanstvo<br />
74.82.1 Usluge pakiranja pošiljka i zamatanja darova<br />
– usluge pakiranja pošiljaka<br />
– zamatanje darova<br />
93.05.11 Usluge skrbi za kućne ljubimce, ali samo dnevno<br />
čuvanje kućnih ljubimaca.<br />
93.05.12 Ostale usluge, d. n.<br />
Ovaj podrazred uključuje:<br />
– astrološke djelatnosti<br />
– spiritualističke djelatnosti<br />
– rodoslovne organizacije<br />
– čistače cipela<br />
– nosače<br />
– čuvare parkiranih automobila itd.<br />
93.05.02 Uslužno piljenje drva za domaćinstva<br />
93.05.02 Uslužno pečenje plodina<br />
95.0 Usluge kućanstava koja zapošljavaju poslugu, ali<br />
samo usluge kućanstvima u smislu:<br />
– pranje odjeće<br />
– glačanje odjeće<br />
– čišćenje<br />
17.20.20 Proizvodnja pamučne tkanine (osim specijalnih tkanina) – na tradicionalan način<br />
17.52.1 Proizvodnja užadi, konopaca, upletenih konaca i mreža – na tradicionalan način<br />
17.54.1 Proizvodnja tila, čipke, uske tkanine, pozamanterije i vez – samo ručnim radom<br />
17.54.11 Proizvodnja uske tkanine; pozamanterije i slično – samo ručnim radom<br />
17.54.12 Proizvodnja tila i druge mrežaste tkanine, pletene ili kukičane tkanine; čipka u metraži, trakama i motivima<br />
– samo ručnim radom<br />
17.54.13 Proizvodnja veza u metraži, trakama i motivima – samo ručnim radom<br />
17.54.1.03 Izrada ukrasnog pribora: vrpci, resa, pompona – loptica – samo ručnim radom<br />
17.54.1.04 Izrada čipki u vrpcama ili u motivima vezenih tkanina; – samo ručnim radom<br />
17.54.2 Proizvodnja pusta (filca), presvučeni, prekriveni ili laminirani, tuljci za higijenu ušnih kanala – samo ručnim<br />
17.60.1 Proizvodnja pletenih i kukičanih tkanina – samo ručnim radom<br />
19.30.2.00 Izrada gornjih dijelova obuće i papuča – samo ručnim radom<br />
20.52.1 Proizvodnja predmeta od pluta, slame i drugih pletarskih materijala; košarački i pletarski proizvodi – osim<br />
namještaja<br />
20.52.11 Prirodno pluto, okorano ili grubo uobličeno (kao: blokovi, ploče, listovi i trake); drobljeno, granulirano ili<br />
mljeveno pluto; mljeveno pluto; otpaci od pluta<br />
20.52.12 Proizvodi od prirodnoga pluta<br />
20.52.13 Blokovi, ploče, listovi i trake, pločice svih oblika, čvrsti valjci, od aglomeriranoga pluta<br />
20.52.14 Aglomerirano pluto; proizvodi od aglomeriranog pluta, d. n.<br />
20.52.15 Pletenice i slični proizvodi od pletarskoga materijala; košarački, pletarski i slični proizvodi od pletarskog<br />
materijala – osim namještaja<br />
21.25.0.03 (NN 101/95.) Izrada sjenila za svjetiljke od papira, kartona i sličnih materijala<br />
26.13.0.00 Slikanje na staklu i kristalu, boce, čaše i ostali proizvodi za kućanstvo – samo ručnim radom<br />
26.15.0.03 Izrada staklenih sjenila za svjetiljke – samo ručnim radom<br />
26.21.1 Proizvodnja keramičkih proizvoda za kućanstvo i ukrasnih predmeta – na tradicionalan način<br />
– proizvodnju keramičkoga stolnog posuđa i keramičkih proizvoda za druge potrebe u kućanstvu i u toaletne svrhe<br />
osim za ugrađivanje<br />
– proizvodnju figura i drugih ukrasnih keramičkih predmeta<br />
36.63.0.10 Izrada raznovrsnih proizvoda – izrada predmeta za uspomenu i suvenira, izrada umjetnog cvijeća od<br />
tkanine i papira i izrada cvjetnih aranžmana od umjetnog i suhog cvijeća – samo ručnim radom<br />
– izrada predmeta za uspomenu<br />
– izrada suvenira<br />
– izrada umjetnog cvijeća od tkanine i papira<br />
– izrada cvjetnih aranžmana od umjetnog i suhog cvijeća<br />
36.50.11 Izrada lutki, samo s ljudskim likom<br />
36.50.12 Izrada igračaka koje predstavljaju životinje i druga bića (osim ljudi)<br />
36.50.13 Proizvodnja dijelova i pribora za lutke s ljudskim likom<br />
36.63.3 Izrada kišobrana, štapova za šetnju, dugmadi, presvučene dugmadi i njihovih dijelova – samo ručnim radom<br />
– izrada kišobrana<br />
– izrada štapova za šetnju<br />
– izrada dugmadi<br />
– izrada presvučene dugmadi i njihovih dijelova<br />
36.63.5 Proizvodnja proizvoda od ljudske i životinjske dlake, sličnih proizvoda od tekstilnih materijala – ali samo vlasulje<br />
1) Tradicijski odnosno umjetnički obrti su obrti za koje je potrebno posebno poznavanje zanatskih vještina i umijeća<br />
u obavljanju djelatnosti te koji se obavljaju pretežnim udjelom ručnog rada, a koji se tehnikama proizvodnje i rada,<br />
namjenom i oblikom, oslanjaju na obrasce tradicijske kulture, pa u tom smislu mogu simbolizirati lokalni, regionalni ili<br />
nacionalni identitet.<br />
Navedene šifre-<strong>broj</strong>čane oznake djelatnosti s prethodno navedene Liste proizvoda koji se mogu izrađivati u domaćoj<br />
radinosti i Liste usluga koje se mogu obavljati kao sporedno zanimanje, određene su prema Klasifikaciji proizvoda<br />
po djelatnostima (»Narodne <strong>novine</strong>« br. 128/2003.), ali je popis sadržajno uži u odnosu na sadržaj uz šifru-<strong>broj</strong>čane<br />
Briga o financijama remeti vaš miran san Izaberite FINA-u s 50 godina iskustva u financijama za<br />
najbolju brigu o vašem financijskom poslovanju. Samo FINA vam nudi sve financijske usluge na<br />
jednom mjestu uz zajamčenu tajnost podataka i računovodstveni servis koji se u potpunosti može<br />
prilagoditi vašim potrebama. Pridružite se i vi stotinama zadovoljnih korisnika čije su financije već<br />
u sigurnim rukama.
P<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007. AKTUALNO 5<br />
Sporazum o suradnji na provedbi cjeloživotnog učenja<br />
redsjednici Hrvatske gospodarske komore i Hrvatske obrtničke<br />
komore, Nadan Vidošević i Mato Topić, potpisali su<br />
Sporazum o suradnji na provedbi cjeloživotnog učenja za<br />
poduzetništvo kojim se HGK i HOK obvezuju na poticanje gospodarstvenika<br />
i obrtnika na uključivanje u proces cjeloživotnog<br />
učenja kao načina za postizanje cilja – gospodarstva zasnovanog<br />
na znanju.<br />
Ovim sporazumom proširuje se suradnja ostvarena već potpisanim<br />
sporazumom koji se odnosi na suradnju na provedbi jedinstvenog<br />
programa u trogodišnjim obrtničkim zanimanjima i projektu<br />
licenciranja radionica za naukovanje i uvođenje strukovne<br />
prakse u radionicama trgovačkih društava.<br />
HGK i HOK novim Sporazumom iskazuju spremnost za međusobnu<br />
suradnju na promociji cjeloživotnog učenja temeljenog<br />
na nacionalnoj strategiji obrazovanja odraslih, Strateškom okviru<br />
razvoja Hrvatske do 2013. godine, Lisabonskoj i Kopenhaškoj deklaraciji<br />
te dokumentu Europske komisije o ključnim kompetencijama<br />
za cjeloživotno učenje, a rukovodeći se statusom i obvezama<br />
Hrvatske kao zemlje kandidata za ulazak u Europsku uniju.<br />
Potpisnici će u sklopu svojih zakonom utvrđenih zadaća posebice<br />
surađivati u promociji cjeloživotnog učenja u svim njegovim<br />
oblicima, u kreiranju sustava cjeloživotnog učenja prema konceptu<br />
trajne zapošljivosti sukladno razvoju tržišta rada, na definiranju<br />
potrebnih kompetencijsko-kvalifikacijskih okvira formalnih i<br />
neformalnih oblika obrazovanja i učenja, utvrđivanju potreba za<br />
novim kvalifikacijama i kompetencijama (zanimanjima) uz osu-<br />
N<br />
a tematskoj sjednici Upravnog odbora Hrvatske<br />
obrtničke komore (HOK) održanoj<br />
19. listopada, najviše je pažnje bilo posvećeno<br />
strukovnom obrazovanju, problemima vezanim<br />
za školovanje i mogućim mjerama poboljšanja<br />
postojećeg stanja.<br />
Osim analize upisa u srednje strukovne škole<br />
Odbor za strukovnu izobrazbu donio je i ključne<br />
mjere za poboljšanje i razvoj obrtničkog školstva.<br />
Mjere prenosimo u cijelosti:<br />
• U skladu s novim zakonskim propisima razviti<br />
mehanizme za što učinkovitiju strategiju<br />
uključivanja svih gospodarskih subjekata u razvoj<br />
strukovnog obrazovanja čime bi se znatno povećao<br />
<strong>broj</strong> naučničkih mjesta. Pomoć u osiguravanju <strong>broj</strong>a<br />
naučničkih mjesta bili bi i dodatni poticaji koji bi<br />
HO H<br />
Predsjednici HOK-a i HGK Mato Topić i Nadan Vidošević<br />
vremenjivanje postojećih, na razvijanju jedinstvenog sustava poduzetničke<br />
edukacije, kao jedne od osam ključnih kompetencija<br />
EU, u koji su uključene sve društvene skupine, u izradi koncepta<br />
i kurikuluma kroz međukurikularni integrirani pristup poduzet-<br />
UPRAVNI ODBOR HO<br />
Ključne mjere za poboljšanje obrtničkog obrazovanja<br />
motivirali obrtnike i pravne osobe za prijem naučnika<br />
na naukovanje (novi Zakon o državnoj potpori<br />
za obrazovanje i izobrazbu).<br />
• Osnovni preduvjet za kvalitetu obrazovanja, a<br />
time i bolje izlazne kompetencije upotrebljive na tržištu<br />
rada, jest povezivanje školskog sustava s gospodarskim<br />
subjektima na lokalnoj razini. Razvoj<br />
tog partnerstva može znatno pridonijeti poboljšanju<br />
resursa za realizaciju programa, što rezultira<br />
poboljšanjem obrazovne kvalitete.<br />
• U suradnji s osnovnim školama, Zavodima<br />
za zapošljavanje na lokalnoj razini permanentno<br />
raditi na profesionalnom usmjeravanju učenika<br />
osnovnih škola tijekom posljednjih godina njihova<br />
školovanja (7. i 8. razred).<br />
• U suradnji s Agencijom za strukovno obrazovanje,<br />
Hrvatskom gospodarskom komorom i resornim<br />
ministarstvima utvrđivati standarde novih<br />
zanimanja (modularno programiranje, nove tehnologije,<br />
uključivanje ženske populacije u »muška«<br />
zanimanja).<br />
• Analiza upisa u pojedinim županijama pokazuje<br />
neučinkovitu i skupu mrežu programa.<br />
Predlaže se da se na lokalnim razinama u suradnji<br />
s državnim i lokalnim vlastima te obrtničkim školama<br />
razmotri ujedinjavanje sličnih programa na<br />
jednome mjestu u županiji. To bi pridonijelo boljoj,<br />
kvalitetnijoj i učinkovitijoj realizaciji obrazovanja.<br />
• Vezano uz diskusiju koja se vodila uz optimalni<br />
<strong>broj</strong> sati praktične nastave koji bi doveo do<br />
kompetencija potrebnih za obavljanje određenog<br />
ničkog učenja u pojedinim dijelovima obrazovnog sustava, u promociji<br />
vježbovnih tvrtki kao modela obrazovanja za uključivanje<br />
mladih ljudi u poduzetništvo, obrazovnim i nadležnim institucijama<br />
na usavršavanju nastavnika i profesora u školama i treningu<br />
majstora stručnih učitelja, na usklađivanju aktivnosti u procesu<br />
osiguravanja dovoljnog <strong>broj</strong>a naučničkih mjesta za praktičnu nastavu<br />
učenika trogodišnjih strukovnih škola u obrtničkim radionicama<br />
i gospodarskim subjektima te ostalim aktivnostima važnim<br />
za cjeloživotno učenje.<br />
– <strong>Hrvatska</strong> ekonomija je ekonomija malih <strong>broj</strong>eva što podrazumijeva<br />
život u nišama. Život u nišama traži znanje, a znanje više<br />
nije ono što se stavlja u zadatak mladima već ono što se stječe kontinuirano.<br />
Cjeloživotno učenje je preduvjet opstanka na globaliziranom<br />
tržištu. Ovaj sporazum mora biti poticaj ne samo HOK-u<br />
i HGK nego svima u društvu, da se u okviru svojih mogućnosti<br />
uključe u afirmiranje ideje o cjeloživotnom učenju – rekao je Vidošević.<br />
– <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> niz godina brine o obrazovanju<br />
kadrova potrebnih za razvoj obrtništva. Svjesni smo da je ulaganje<br />
u znanje i vještine naših radnika ujedno i velika šansa da se naši<br />
proizvodi i usluge plasiraju na europsko tržište i stalno ističemo<br />
da to ne možemo sami. Partnerstvo sa svima koji imaju isti cilj, a<br />
to su škole, HGK, <strong>Hrvatska</strong> udruga poslodavaca, Sindikati, pomoći<br />
će u razvoju kvalifikacija i omogućiti cjeloživotno učenje. Zbog<br />
toga smo svjesni važnosti potpisivanja ovakvih sporazuma i nadamo<br />
se da će nam se priključiti i ostali – istaknuo je Topić.<br />
zanimanja Odbor je zaključio da se od ukupnog<br />
<strong>broj</strong>a sati praktične nastave – 900 po šk. g. što veći<br />
dio mora izvoditi u licenciranim obrtničkim radionicama.<br />
Ne smije se dozvoliti obavljanje praktične<br />
nastave u onim školama u kojima ne postoje dobro<br />
opremljeni praktikumi.<br />
• Odbor inicira sastanak s relevantnim institucijama<br />
(Agencija za strukovno obrazovanje, Ministarstvo<br />
gospodarstva rada i poduzetništva i Ministarstvo<br />
znanosti, obrazovanja i športa) vezano uz<br />
gore navedene probleme.<br />
• Odbor također smatra, da je neophodno dva<br />
puta godišnje održati tematsku sjednicu Upravnog<br />
odbora HOK-a vezanu uz obrazovanje. Na tematsku<br />
sjednicu obavezno je pozvati predsjednika Odbora.
6 MEĐUNARODNA SURADNJA I SAJMOVI<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007.<br />
HEINRICH TRAUBLINGER – ZASTUPNIK U BAVARSKOM PARLAMENTU I PREDSJEDNIK OBRTNIČKE KOMORE<br />
A E I R U BA ARS U<br />
Jake veze Hrvatske i Bavarske<br />
Između Bavarske i Hrvatske postoje<br />
raznolike i jake veze. U Bavarskoj<br />
prije svega živi više od<br />
50.000 Hrvata, od toga gotovo polovica<br />
u Münchenu. Dobro su integrirani<br />
što ne samo da potiče aktivnu<br />
kulturološku razmjenu, nego je i temelj<br />
za dobre gospodarske odnose s<br />
Hrvatskom.<br />
Bavarsku s Hrvatskom, koja nije<br />
članica Europske unije bez sumnje<br />
povezuje mnogo više nego s velikim<br />
<strong>broj</strong>em država članica. To posebno<br />
vrijedi za obrtništvo. <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong> i Obrtnička <strong>komora</strong><br />
za München i Gornju Bavarsku već<br />
više od deset godina zajedno rade<br />
u partnerstvu koje funkcionira kao<br />
uzor i izuzetno je uspješno. Te odnose<br />
je potrebno učvrstiti i proširiti,<br />
a dodatnu mogućnost za to nudi<br />
natječaj za dobivanje potpore u<br />
okviru Programa za potporu poduzetništvu.<br />
Potporu bi trebalo pružiti<br />
mjerama koje će Hrvatsku približiti<br />
Europskoj uniji. Obrtništvo Gornje<br />
Bavarske ima mnogo iskustva u<br />
tom području.<br />
U Hrvatskoj su već prošlih godina<br />
izgrađene jake obrtničke strukture.<br />
Prije svega uspostavljen je učinkovit<br />
dvojni sustav obrazovanja koji jamči<br />
da će obrtništvo s kvalificiranim<br />
radnicima i visokom kvalitetom<br />
proizvoda i usluga moći opstati u<br />
konkurenciji.<br />
Nedvojbeno je stoga da bavarsko<br />
obrtništvo u potpunosti podržava<br />
ulazak Hrvatske u Europsku uniju.<br />
Jer to ne otvara samo gospodarske<br />
perspektive koje obećavaju uspjeh,<br />
nego i jača političku važnost snažnog<br />
obrtništva na europskoj razini.<br />
To je s moga stanovišta najvažnija<br />
točka za budućnost našeg područja<br />
gospodarstva. Jer opći uvjeti za obrtništvo<br />
su vrlo raznoliki u pojedinim<br />
zemljama članicama – neke zemlje<br />
članice npr. obrtništvo čak niti ne<br />
prepoznaju kao zasebni sektor. Stoga<br />
je još važnije da na europskoj razini<br />
zajedno dokažemo prednosti jakih<br />
i učinkovitih struktura u našem<br />
području gospodarstva i zalažemo<br />
se za opće uvjete koji će biti povoljni<br />
za obrte i fer konkurenciju u Europi.<br />
Želio bih naglasiti da je bavarsko<br />
obrtništvo uvijek podupiralo europske<br />
integracije. Pri tome smo također<br />
uvijek bili svjesni da se Europska<br />
unija ni u kom slučaju ne može<br />
reducirati na ekonomsku komponentu.<br />
Ne smije se zanemariti politička<br />
i povijesna dimenzija EU-a. To<br />
se upravo manifestira u pozadini<br />
napredaka Europe da prevlada podjele<br />
koja su trajale desetljećima.<br />
Europska unija je i gospodarski<br />
bez sumnje priča o uspjehu. Zajednički<br />
gospodarski prostor u idealnom<br />
slučaju poboljšava podjelu<br />
posla i povećava produktivnost, što<br />
stvara temelj za veći rast, dodatna<br />
radna mjesta i uravnoteženi regionalni<br />
razvoj. Slijedom toga otvaraju<br />
se dodatne šanse i za obrtništvo.<br />
Heinrich Traublinger<br />
Ovdje svakako treba naglasiti da<br />
proširenje gospodarskog prostora<br />
ima tendenciju davanja prednosti<br />
velikim poduzećima. Stoga nije<br />
slučajnost da EU ima korijene u<br />
industrijskoj politici. Pa prva iznadnacionalna<br />
organizacija u povijesti<br />
europskih integracija bila je Europska<br />
zajednica za ugljen i čelik, tzv.<br />
Montan unija. Desetljećima nakon<br />
toga je pažnja europske politike u<br />
području gospodarstva bila usmjerena<br />
prije svega na industriju. Tek<br />
od nedavno značenje obrtništva<br />
i malog i srednjeg poduzetništva<br />
sve više ulazi u svijest odgovornih<br />
osoba u Bruxellesu. Na kraju, više<br />
od 99% svih poduzeća u Europi<br />
su mala i srednja poduzeća. Zapošljavaju<br />
više od 2/3 zaposlenih u<br />
privatnom sektoru. To je više od 75<br />
milijuna ljudi.<br />
Stoga je zaista opravdano da se<br />
u europskoj politici sve više probija<br />
vodeći motiv »think small first«. Interesi<br />
malih i srednjih poduzeća se<br />
moraju više uzeti u obzir i kod utvrđivanja<br />
normi.<br />
U naporima da se u okviru Europskog<br />
kvalifikacijskog okvira<br />
uspostavi usporedivost završnih<br />
svjedodžbi treba prije svega uzeti u<br />
obzir visoku kvalitetu dvojnog sustava<br />
obrazovanja u obrtništvu.<br />
Pogled u povijest pokazuje da<br />
europske integracije imaju puno<br />
pozitivnih utjecaja. No u obrtništvu<br />
smo također upoznali tamnu stranu<br />
europskih integracija, centraliziranost,<br />
previše regulative, birokraciju<br />
ili izobličavanje konkurencije.<br />
Obrtništvo u Njemačkoj je svoje<br />
obrtničke strukture, kao npr. majstorski<br />
ispit kao preduvjet za otvaranje<br />
obrta također moralo stalno<br />
braniti od napada iz Bruxellesa.<br />
Pokojni predsjednik bavarske<br />
Vlade Franz Josef Strauß rekao je:<br />
»Bavarska je naša domovina, Njemačka<br />
naša očevina i Europa naša<br />
budućnost«.<br />
Ova rečenica na odličan način<br />
skicira nužnost da iskoristimo mogućnosti<br />
koje nam pruža Europa, ali<br />
da se pri tome ne odričemo naših<br />
regionalnih korijena. Europa mora<br />
razviti snagu i raznolikost tradicija<br />
i ne smije ih izjednačiti. Upravo smo<br />
na tom području proteklih godina<br />
puno postigli.<br />
Za daljnju suradnju obrtništva<br />
Hrvatske i Bavarske vidim izuzetne<br />
perspektive u budućnosti. Tješnjom<br />
suradnjom možemo povezati snage<br />
naših obrta i time još više ojačati poziciju<br />
obrtništva na tržištu.<br />
Važan doprinos može dati jaka i<br />
raznolika sajamska ponuda. Sajmovi<br />
i izložbe nisu samo glavna tržišta<br />
i burze informacija za malo i srednje<br />
poduzetništvo i obrtništvo. Oni prije<br />
svega imaju glavnu funkciju pri<br />
uspostavljanju kontakata i jačanju<br />
odnosa.<br />
Posebno značenje, naravno, ima<br />
Međunarodni obrtnički sajam u<br />
Münchenu. Kao međunarodni sajam<br />
više struka on je mjesto sastajanja<br />
obrtnika iz cijelog svijeta. Radi se o<br />
jedinstvenom sajamskom događaju<br />
u svijetu za područje obrtništva, koji<br />
usmjerava pažnju javnosti na naše<br />
područje gospodarstva. To je od velike<br />
važnosti upravo za naše društvo<br />
na koje mediji imaju velik utjecaj.<br />
Sve u svemu mislim da smo na<br />
odličnom putu da obrtništvo u<br />
Europi zajednički utemeljimo kao<br />
visokoučinkovitu marku. Želim se<br />
posebno zahvaliti na odličnoj suradnji<br />
s predstavnicima obrtništva u<br />
Hrvatskoj. Potpuno sam siguran da<br />
ćemo u budućnosti zajednički predstavljati<br />
jako obrtništvo u Europi.<br />
Susret hrvatskih<br />
i bavarskih obrtnika<br />
Predstavljeni münchenski<br />
sajmovi u 2008. godini<br />
Nastupi obrtnika na sajmovima značajni su jer su sajmovi mjesto novih informacija,<br />
ostvarivanja novih kontakata i sklapanja poslova, istaknuo je predsjednik<br />
obrtničke komore za München i Gornju Bavarsku Heinrich Traublinger na konferenciji<br />
za novinare održanoj povodom predstavljanja münchenskih sajmova u 2008.<br />
Za obrtnike je, kazao je, posebice značajan nastup na Međunarodnom obrtničkom<br />
sajmu koji se svakog proljeća održava u Münchenu.<br />
Traublinger, koji od jučer boravi u Hrvatskoj u sklopu bavarskog gospodarskog izaslanstva,<br />
istaknuo je kako bavarsko gospodarstvo, a posebno obrtništvo podupire ulazak<br />
Hrvatske u Europsku uniju (EU) te kako će se značaj Hrvatske povećati ulaskom u<br />
EU, a on se nada da će to biti 2010.<br />
Istaknuo je i kako im je cilj i nadalje pomagati hrvatskim obrtnicima da se što bolje<br />
pripreme za ulazak na europsko tržište.<br />
Predstavljajući münchenske sajmove 2008. predsjednik Uprave društva za organizaciju<br />
obrtničkih sajmova (GHM) Franz Reisbeck izvijestio je kako će Međunarodni obrtnički<br />
sajam (IHM), koji će se održati od 28. veljače do 5. ožujka, biti podijeljen na dvije<br />
izložbe – IHM Profi i IHM Privat.<br />
Riječ je o najvećem svjetskom sajmu obrtništva koji predstavlja opremu za mala i<br />
srednja obrtnička poduzeća i raznoliku ponudu proizvoda europskih obrtničkih pogona.<br />
Osim obrtničkog sajma u Münchenu će se u 2008. održati i Međunarodni sajam optike,<br />
Sajam za drvnu gradnju i uređenje, Stručni sajam za sanitarije, grijanje i klimu itd.<br />
Glavni tajnik HOK-a dr. Petar Sindičić istaknuo je važnost Međunarodnog obrtničkog<br />
sajma za hrvatske obrtnike, koji u organizaciji HOK-a, na tom najvećem europskom<br />
obrtničkom sajmu nastupaju od 1993. godine. Do sada je na IHM-u nastupilo više od<br />
600 hrvatskih obrtnika.<br />
Detaljnije informacije o münchenskim sajmovima u 2008. godini možete dobiti u zagrebačkom<br />
predstavništvu GHM-a: Belimpex d.o.o (01/36 38 363, 36 48 276; e-mail: office@<br />
belimpex.hr )<br />
Riječima zahvale hrvatskim monetarnim<br />
vlastima na izdavanju suglasnosti<br />
Bayerische Landesbanki za preuzimanje<br />
Hypo Alpe-Adria Banke državni ministar<br />
za gospodarstvo, infrastrukturu, promet i<br />
tehnologiju Slobodne Države Bavarske Erwin<br />
Huber na susretu s hrvatskim kolegom Brankom<br />
Vukelićem 3. listopada 2007. ocijenio je<br />
kako će taj potez biti veliki doprinos za daljnje<br />
jačanje gospodarskih odnosa Bavarske i<br />
Hrvatske.<br />
Bavarske tvrtke zainteresirane su za daljnje<br />
jačanje poslovnih odnosa sa hrvatskim<br />
partnerima, posebice u području energetike<br />
(LNG terminal), željeznica, obrta, malog i<br />
srednjeg poduzetništva, turizma te komunalnog<br />
gospodarstva. Gradnja terminala za<br />
ukapljeni plin u sjevernom Jadranu izuzetno<br />
je važan projekt za Bavarsku i Njemačku, ne<br />
samo zbog udjela tamošnjih tvrtki u koncernu,<br />
nego i zbog nastojanja da se smanji ovisnost<br />
o jednom energetskom izvoru pa je gospodarsku<br />
delegaciju koju je predvodio Huber<br />
zanimalo čuti iz prve ruke kakvu važnost taj<br />
projekt ima u Hrvatskoj i u kojoj je fazi. Kao<br />
dobar primjer suradnje istaknuto je i iskustvo<br />
Siemensa i Gredelja, koji su nedavno dogovorili<br />
proizvodnju lokomotiva u Gredeljevim<br />
pogonima, a postoji i mogućnost daljnje suradnje<br />
na projektima poput prigradskog vlaka,<br />
kojeg Gredelj razvija za Hrvatske željeznice.<br />
O konkretnim projektima i mogućnostima<br />
povezivanja, razgovore su vodili bavarski i<br />
hrvatski gospodarstvenici 4. listopada u Hrvatskoj<br />
gospodarskoj komori. Inače, danas<br />
više od 1300 bavarskih tvrtki posluje s hrvatskim<br />
partnerima, a <strong>Hrvatska</strong> je među deset<br />
najvećih vanjskotrgovinskih partnera Bavarske<br />
u srednjoj i jugoistočnoj Europi. Ministar<br />
Vukelić istaknuo je kako je lani ukupna robna<br />
razmjena između Bavarske i Hrvatske iznosila<br />
678 milijuna eura, no unatoč bržem rastu<br />
hrvatskog izvoza u Bavarsku u odnosu na<br />
uvoz iz Bavarske, Vukelić ističe još izrazito<br />
nepovoljnu strukturu i visok deficit u robnoj<br />
razmjeni s Bavarskom. <strong>Hrvatska</strong> na to tržište<br />
plasira »lohn poslove« u tekstilnoj industriji,<br />
poluproizvode i sirovine, dok u uvozu iz Bavarske<br />
dominiraju osobna vozila. No u zna-<br />
Heinrich Traublinger i Mato Topić<br />
čajnom iznosu u uvozu iz Bavarske sudjeluju<br />
i prehrambeni proizvodi.<br />
Značajan potencijal buduće suradnje Hrvatske<br />
i Bavarske je osim u područjima energetike,<br />
posebice kroz projekte obnovljivih izvora<br />
energije, te zaštite okoliša i komunalnoga<br />
gospodarstva, odnosno zbrinjavanju otpada,<br />
te u području malog i srednjeg poduzetništva<br />
u kojemu već postoje tradicionalno dobre<br />
veze među obrtnicima. Predsjednik HOK-a<br />
Mato Topić i predsjednik Bavarske obrtničke<br />
komore Heinrich Traublinger zaključili<br />
su da <strong>Hrvatska</strong> i Bavarska u obrtništvu već<br />
12 godina vrlo uspješno surađuju, kako u<br />
strukovnom obrazovanju i školstvu, tako i u<br />
izgradnji i jačanju organizacijskih struktura<br />
što je od velike koristi za 105.000 hrvatskih<br />
i 190.000 bavarskih obrtnika. Traublinger je<br />
istaknuo kako je nedavno dobiveno zeleno<br />
svjetlo iz Bruxellesa za EU-projekt BSP III<br />
(Business Support Program) gdje će Bavarska<br />
obrtnička <strong>komora</strong> biti partner, a HOK jedan<br />
od nositelja. Radi se o programu pomoći organizacijama<br />
koje zastupaju poduzetnike i<br />
obrtnike u Bugarskoj, Rumunjskoj, Hrvatskoj<br />
i Turskoj pri uvođenju i razumijevanju propisa<br />
poslovanja europske pravne stečevine<br />
(acquis communautaire).
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007. MEĐUNARODNA SURADNJA I SAJMOVI 7<br />
Na 101. međunarodnom jesenskom<br />
sajmu u Grazu HERBSTMESSE 2007.<br />
(www.messecentergraz.at), koji se<br />
održavao od 29. rujna do 7. listopada 2007.<br />
godine, u organizaciji Hrvatske obrtničke<br />
komore izlagalo je 10 obrtnika različitih<br />
djelatnosti: proizvodnjom strojeva za CNC<br />
obradu metala, proizvodnjom unikatnog namještaja<br />
i stubišta, zlatnog i srebrnog nakita,<br />
strojeva za pakiranje i zamatanje, porculanskih<br />
lutki, suvenira i auto dijelova, a predstavljena<br />
je i atraktivna inovacija – »okomiti<br />
bicikl parking«. Izlagači su bili: »Zlatarna<br />
Križek« iz Velike Gorice, »ABL Aroma Bela<br />
Line« iz Zagreba, »Pongrac trgovina« iz Zagreba,<br />
»Notos« iz Rakitja, »Pneo« iz Sv. Ivana<br />
Zeline, »Velvet« iz Siska, »Auto-Mart«<br />
iz Zagreba, »Keramika Karačić« iz Zagreba,<br />
»Liktin« iz Preseke i Hrvatski savez obrtničkih<br />
zadruga.<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> organizira<br />
nastup na Sajmu u Grazu od 1995. godine,<br />
na kojem je do sada nastupilo 130 obrtnika.<br />
Ove godine nastupilo je 440 izlagača iz osam<br />
zemalja, a prošlogodišnju je priredbu vidjelo<br />
132.660 posjetitelja.<br />
Dan Hrvatske<br />
U okviru Međunarodnog jesenskog sajma<br />
u Grazu HERBSTMESSE 07., Vlada Pokrajine<br />
Štajerske i Hrvatsko-austrijska trgovinska<br />
<strong>komora</strong> iz Graza, 2. listopada, organizirale<br />
su Dan Hrvatske. Dan Hrvatske prilika je za<br />
prezentaciju dosadašnje gospodarske suradnje<br />
Hrvatske i Austrije, kao i za predstavljanje<br />
mogućnosti razvoja i širenja poslovnih odnosa.<br />
Sudionici Dana Hrvatske bit će dužnosnici<br />
štajerske vlade, predsjednik Hrvatsko-austrijske<br />
trgovinske komore Boris Nemšić, žu-<br />
Jesenski sajam u Grazu<br />
U okviru Međunarodnog jesenskog sajma u Grazu, Vlada Pokrajine Štajerske i Hrvatsko-austrijska trgovinska <strong>komora</strong>,<br />
organizirale su Dan Hrvatske<br />
ZEPS: Završena ovogodišnja<br />
sajamska sezona<br />
Na Generalnom bosanskohercegovačkom<br />
općem sajmu ZEPS 07 (Zenica,<br />
BiH) www.zeps.com, koji se održavao od<br />
16. do 21. listopada 2007. godine, i ove godine<br />
izlagali su hrvatski obrtnici u organizaciji<br />
HOK-a. U paviljonu B, nastupilo je deset<br />
obrtnika kojima HOK sufinancira 50% cijene<br />
troškova izlaganja. Nastup na ZEPS-u HOK<br />
organizira od 2002. godine. Većina prijavljenih<br />
izlagača već je sudjelovala na ovom<br />
sajmu, što pokazuje kontinuirani interes za<br />
širenje poslovanja na tržištu BiH.<br />
Predsjednik Mato Topić istaknuo je prilikom<br />
posjeta sajmu kako je cilj HOK-a da se,<br />
uz prilagodbu proizvoda euro standardima<br />
kako bi bili konkurentni na tržištu Europske<br />
unije, istodobno ne izgubi primat na tržištima<br />
u okruženju, posebice u Bosni i Hercegovini.<br />
Predsjednik odbora za sajmove HOKa<br />
Mario Paliska kazao je kako sa ZEPS-om<br />
završava ovogodišnja sezona organizacije<br />
nastupa obrtnika na najznačajnijim međunarodnim<br />
obrtničkim sajmovima u zemlji i<br />
inozemstvu, koja je započela u ožujku s obrtničkim<br />
sajmom u Muenchenu. Izrazivši zadovoljstvo<br />
nastupom<br />
hrvatskih obrtnika<br />
na tim sajmovima,<br />
Paliska je istaknuo<br />
kako je HOK ove<br />
godine organizirao<br />
nastup 400 obrtnika<br />
na značajnim obrtničkim<br />
sajmovima.<br />
Podsjetimo, obrtnici<br />
su u travnju izlagali<br />
i na Međunarodnom<br />
obrtničkom sajmu u<br />
Zagrebu, u svibnju<br />
na Međunarodnom<br />
sajmu tehnike i tehničkih<br />
dostignuća u<br />
Beogradu te na Međunarodnom<br />
poljoprivrednom<br />
sajmu u<br />
Novom Sadu, u rujnu<br />
na Međunarodnom<br />
obrtničkom sajmu u<br />
Celju, a početkom listopada<br />
na Međunarodnom<br />
jesenskom<br />
sajmu u Grazu.<br />
Valja naglasiti<br />
kako je <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong><br />
dobila specijalno<br />
prizanje 14. generalnog<br />
bh sajma »ZEPS<br />
2007.« za zapaženo<br />
višegodišnje predstavljanje<br />
hrvatskih<br />
obrtnika na ZEPS-u.<br />
D. PRISTER, S. TOMIĆ<br />
pan Varaždinske županije i posebni izaslanik<br />
predsjednika RH Radimir Čačić, gospodarski<br />
savjetnik predsjednika RH mr. sc. Dubravko<br />
Radošević i predsjednik Hrvatske obrtničke<br />
komore Mato Topić, ujedno i potpredsjednik<br />
Hrvatsko-austrijske trgovinske komore.<br />
Ministar gospodarstva, inovacija i financija<br />
austrijske pokrajine Štajerske Christian Buchmann<br />
rekao je da je Austrija najveći ulagač u<br />
hrvatsko gospodarstvo s dosad uloženih 3,9<br />
milijardi eura. Predsjednik Hrvatske obrtničke<br />
komore Mato Topić u svom je izlaganju<br />
naglasio kako su hrvatski obrtnici prepoznali<br />
značaj gospodarske suradnje s Austrijom i<br />
uključili se u rad zajedničke trgovinske komore<br />
prije pet godina. »U tome smo razdoblju<br />
organizirali više poslovnih savjetovanja i<br />
poslovnih susreta hrvatskih i austrijskih obrtnika,<br />
organizirali smo burze metalaca i plastičara<br />
i omogućili predstavljanje hrvatskih<br />
obrtnika austrijskom tržištu, a time i izlaz na<br />
zahtjevno tržište Europske unije«, rekao je<br />
Topić.<br />
Na ovogodišnjem Danu Hrvatske predstavila<br />
se Varaždinska županija na čelu sa županom<br />
i posebnim izaslanikom Hrvatskog<br />
Obrtnički sajmovi – treba li na njima<br />
izlagati ili ih samo posjetiti<br />
U<br />
ulozi Vašeg novinara ovaj članak<br />
piše jedan od izlagača na ZEPSu.<br />
Donedavno smo i sami bili u<br />
razmišljanjima i nepotrebnoj dilemi oko<br />
istog. Izlaganjem na generalnom sajmu<br />
ZEPS 2007. u Zenici otklonili smo sve<br />
nedoumice. Zašto nedoumica Vjerojatno<br />
nastala nedostatkom informacija, a<br />
dijelom i nemarnosti. Obrtničke <strong>novine</strong>,<br />
kao osnovni i temeljni izvor informacija<br />
o obvezama, pravima, mogućnostima<br />
i radu obrtništva u Hrvatskoj, koji je u<br />
svakom <strong>broj</strong>u donosio opširne i pravovremene<br />
informacije o izlaganjima<br />
na sajmovima, kako u Hrvatskoj, tako<br />
i izvan granica, rijetko smo kada čitali<br />
temeljito kao dnevni tisak pa onda o tome<br />
raspravljali uz jutarnju kavu. Uz stalne pozive<br />
HOK-a da izlažemo i predstavljamo svoje<br />
proizvode i usluge, odlučili smo se prijaviti<br />
na sajam ZEPS 2007. Tako i ovaj članak nastaje<br />
na samom sajmu u Zenici, dok posjetitelji<br />
prolaze oko našega štanda, na trenutke nam<br />
odvuku pažnju, ali ćemo se potruditi da dobijete<br />
sliku ovog Sajma i utiske iz prve ruke.<br />
Mi smo obrt »KUP« iz Kaštel Lukšića, koji<br />
se bavi završnim radovima u građevinarstvu,<br />
montažom rigips sustava i spuštenih<br />
stropova, te trgovinom. Na Generalni sajam<br />
BiH – ZEPS 2007. došli smo preko HOK-a.<br />
Cilj nam je upoznati bosansko-hercegovačko<br />
tržište s našim proizvodima od plastike, revizionim<br />
vratašcima, otvorima za ventilaciju,<br />
unutarnjim i vanjskim odvodima (sifonima)<br />
za vodu u stambenim objektima. Kako smo<br />
generalni zastupnici češke tvornice istih proizvoda<br />
za Hrvatsku i Bosnu i Hercegovinu,<br />
tako nam je i ZEPS otvorio mogućnost širenja<br />
i prisutnosti na ovom tržištu. Paletu proizvoda<br />
koje zastupamo izložili smo na zajedničkom<br />
štandu HOK-a s hrvatskim obrtnicima<br />
i već od samog početka trajanja sajma naišli<br />
na veliki interes kod bosansko-hercegovačkih<br />
privrednika. Pored privrednika, veliko<br />
zanimanje pokazali su i posjetitelji koje je<br />
zanimalo gdje mogu kupiti naše proizvode,<br />
koji imaju raznovrsnu primjenu u domaćinstvima.<br />
Sama <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> je za široke<br />
mase bila veliki magnet koji je na naš<br />
PRIČA IZLAGAČA<br />
Inovator Marin Radovan<br />
predsjednika Radimirom Čačićem te gospodarskim<br />
savjetnikom predsjednika Hrvatske<br />
Dubravkom Radoševićem, koji je izrazio želju<br />
za daljnjim jačanjem gospodarske suradnje<br />
Hrvatske i Austrije. Dodao je kako treba<br />
poraditi na povećanju hrvatskog izvoza u<br />
Austriju, kao i povećanju proizvodnih ulaganja<br />
Austrije u Hrvatsku čiji je fokus dosad bio<br />
najviše u financijskom sektoru.<br />
Svoje gospodarske mogućnosti na skupu ove<br />
je godine predstavila Varaždinska županija.<br />
Dan Hrvatske prvi je put održan 2003. godine.<br />
B. KARDUM, S. TOMIĆ<br />
štand doveo, uz <strong>broj</strong>ne posjetitelje, i predstavnike<br />
obrtnika i privrednika iz regije. Jedan<br />
od njih je i g. Tihomir Kelemen iz Zanatske<br />
komore Skopje, koji je pohvalio HOK za<br />
konstantnost izlaganja, raznolikost ponude<br />
naših obrtnika i stavio naglasak na kvalitetu<br />
hrvatskih proizvoda koji su u Makedoniji<br />
priznati sinonim za kvalitetu i dobar proizvod.<br />
Upravo zbog takvih ocjena i prepoznatljivosti,<br />
uputili su nam poziv za posjet<br />
i izlaganje na Sajmovima u Makedoniji i interes<br />
za suradnju hrvatskih i makedonskih<br />
obrtnika.<br />
I naravno, na kraju moram spomenuti dobru<br />
organizaciju HOK-a na ovom Sajmu te<br />
uputiti zahvalnost gospodi Darku Pristeru i<br />
Aganu Veliću, domaćici Biljani kao i djelatnicima<br />
koji su radili na preuzimanju, dostavi<br />
i montaži roba i eksponata za izlaganje. Od<br />
prvog kontakta za upit za izlaganje, pa sve<br />
do dolaska, i kontrole, i brige o uspješnosti<br />
izlaganja do najsitnijeg detalja dobili smo<br />
pozitivnu sliku o radu HOK-a i razbili dosadašnje<br />
predrasude. Otvorenost i susretljivost<br />
tijekom trajanja sajma, briga o nama, upoznavanje<br />
s gostima i predstavnicima iz drugih<br />
<strong>komora</strong>, dovoljan su razlog da se i sljedeće<br />
godine uputimo na sajmove pod pokroviteljstvom<br />
HOK-a.<br />
Ovaj Sajam preporučujem svim obrtnicima<br />
koji imaju proizvode za ovo zanimljivo tržište<br />
na kojem nema jezičnih barijera i koji znaju<br />
cijeniti kvalitetne hrvatske proizvode.<br />
ŽELJKO RIMAC
8 MEĐUNARODNA SURADNJA I SAJMOVI<br />
Na pulskom parkiralištu Karolina<br />
od 4. do 7. listopada<br />
održan je Deseti obrtnički<br />
sajam Istre na kojem su sudjelovala<br />
183 izlagača te dvije škole (pulska<br />
Strukovna i Gospodarska škola<br />
Buje) iz Hrvatske, Slovenije i Italije.<br />
Istarska kreditna banka Umag bila<br />
je i ove godine glavni sponzor ove<br />
tradicionalne, vrlo afirmirane sajamske<br />
manifestacije, a Obrtna zbornica<br />
Slovenije – Območna obrtna zbornica<br />
Radovljica bila je partner ovogodišnjeg<br />
sajma. Njegovi su organizatori<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Istarske županije,<br />
Istarska županija, Grad Pula, <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong> i HGK – Županijska<br />
<strong>komora</strong> Pula.<br />
Već po tradiciji i Deseti obrtnički<br />
sajam Istre završen je svečanom<br />
podjelom priznanja. Za uspješnu sajamsku<br />
prezentaciju (kriterij: ukupni<br />
nastup koji uključuje proizvod, štand<br />
i prezentaciju) dobitnici priznanja<br />
su: 1. Udruženje obrtnika Bujštine<br />
Umag, 2. MG Vrbanus Sisak, vl. Željko<br />
Vrbanus i 3. Kamini Hoyan d.o.o.<br />
Ljubešćica. Priznanje za oblikovanje<br />
proizvoda (kriterij: izvornost i estetska<br />
vrijednost proizvoda) dobio je<br />
Andarte Pula, vl. Dean Andačić (za<br />
staklena vrata s uzorkom), dok su<br />
priznanja za najbolji proizvod (kriterij:<br />
originalnost i udio vlastitog znanja<br />
u proizvodu, uporabnost proizvoda)<br />
dobili: 1. Vibrabeton Decorgarden<br />
Pula, vl. Eli Kodnik (betonski proizvodi),<br />
2. Marić Kanfanar (tende) i<br />
3. Župa Duga Resa, vl. Ivica Župčić<br />
(proizvodi od kovanog metala).<br />
Otvarajući manifestaciju, predsjednik<br />
Obrtničke komore Istarske županije<br />
Vili Šaina, pozdravio je izlagače<br />
i posjetitelje u ime 10 tisuća istarskih<br />
obrtnika i 18 tisuća zaposlenih radnika<br />
u obrtničkim radionicama:<br />
– Za istarske obrtnike ovaj sajam<br />
znači puno i upravo na njemu pokazuju<br />
svojim znanjem i proizvodima<br />
da su kvalitetom konkurentni u Europi.<br />
Velika je njegova važnost, jer se<br />
na ovom sajmu ugovaraju mnogi poslovi.<br />
Istarski obrtnici iz godine u godinu<br />
postižu bolje rezultate u prvom<br />
redu svojim radom, no to ne bi bilo<br />
moguće bez potpore naših općina,<br />
gradova i Županije te bez Vlade koja<br />
je prepoznala važnost obrtništva.<br />
Vlada je kreditima iz više kreditnih<br />
linija omogućila da obrtnici iz malih<br />
radionica i garaža prijeđu u velike<br />
hale. I Istarska županija je prepoznala<br />
značaj obrtništva, tako da danas Istra<br />
U<br />
dvije godine otkako je započela s pregovorima<br />
za ulazak u Europsku uniju,<br />
<strong>Hrvatska</strong> je znatno napredovala, no<br />
sada se s pitanja koja nisu bila sporna, prelazi<br />
na teža pitanja i potrebno je napraviti još mnogo<br />
toga, rečeno je na sastanku na temu političkog<br />
dijaloga u organizaciji Europskog centra<br />
za politike (EPC) i Zaklade kralja Baudouin.<br />
Pristupni pregovori su također postali mnogo<br />
složeniji jer EU sada ima više zakona (acquis<br />
communautaire), veći <strong>broj</strong> zemalja članica i da<br />
kandidati moraju ispuniti složenije i strože<br />
zahtjeve.<br />
Vladimir Drobnjak, glavni hrvatski pregovarač<br />
za pristupne pregovore s EU, podsjetio<br />
je sudionike sastanka da su pregovori za ulazak<br />
njegove zemlje u Uniju započeli prije dvije<br />
godine. Određivanje datuma stvarnog ulaska<br />
usporedio je s »napuštanjem tunela kad je<br />
Glavni kolodvor na vidiku«, a kako to još nije<br />
dogovoreno, <strong>Hrvatska</strong> je sebi kao vlastiti cilj i<br />
rok za reforme postavila 2009. godinu.<br />
<strong>Hrvatska</strong> vodi tešku borbu s pregovorima<br />
o 35 poglavlja acquis communautairea. Do<br />
sada je otvoreno dvanaest poglavlja, a dva su<br />
privremeno zatvorena. U postupku je daljnjih<br />
sedam, a još dva će biti otvorena »za nekoliko<br />
dana«. Cijeli proces ima potporu svih političkih<br />
stranaka u Hrvatskom saboru i osnovano<br />
je posebno tijelo za nadgledanje pregovora<br />
– Nacionalni odbor – kojim predsjedava opozicijski<br />
čelnik.<br />
Ostvaren je znatan napredak, rekao je gospodin<br />
Drobnjak, i pristupni pregovori su se<br />
ubrzali, uz fokusiranje Vlade na otvaranje i<br />
zatvaranje mjerila (benchmark).<br />
DESETI OBRTNIČKI SAJAM ISTRE<br />
Obrtnici su najstabilniji poduzetnici<br />
Pomoćnik ministra gospodarstva Ivan<br />
Bračić<br />
ima 31 obrtničku zonu, a kada bude<br />
dovršena i infrastruktura, ovdašnji<br />
će obrtnici moći vrlo skoro ponuditi<br />
nove dvije tisuće radnih mjesta, istaknuo<br />
je Šaina.<br />
Govoreći na svečanosti otvaranja<br />
sajma, potpredsjednik Hrvatske gospodarske<br />
komore i predsjednik Županijske<br />
komore Pula Šime Vidulin<br />
podsjetio je na veliku tradiciju istarskog<br />
obrtništva. Već 1850. godine u<br />
Rovinju je bila osnovana Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> za poljoprivredu, zanatstvo<br />
i industriju, a pokrivala je Istru i Kopar.<br />
Tada nije bilo ovakvih medija i<br />
interneta, ali i danas su ovakvi susreti<br />
potrebni kako bi se proizvodi mogli<br />
opipati, a ljudi međusobno komunicirati.<br />
Vidulin je rekao da je počašćen<br />
što može u ime HGK-a i Županijske<br />
komore Pula pozdraviti sve sudionike<br />
ove jubilarne sajamske manifestacije,<br />
a posebno predsjednika Hrvatske<br />
obrtničke komore Matu Topića<br />
(i njegove suradnike), koji je svojom<br />
nazočnošću podržao desetogodišnji<br />
napor Obrtničke komore Istre u organizaciji<br />
ovog sajma.<br />
U ime glavnog sponzora Sajma govorio<br />
je Predsjednik Uprave Istarske<br />
kreditne banke (IKB) d.d. Umag Miro<br />
Dodić, izrazivši pri tom zadovoljstvo<br />
da kontinuirano prate Obrtnički sajam<br />
Istre, kao glavni sponzor. Dodić<br />
je podvukao da je poduzetništvo<br />
opredjeljenje u poslovanju Banke te<br />
da IKB prati aktivnosti koje potiču<br />
razvoj obrtništva, odnosno poduzetništva.<br />
Dodić je poručio istarskim<br />
obrtnicima da IKB i dalje sigurno i<br />
uspješno posluje potkrijepivši to podatkom<br />
da je 30. rujna 2007. premašen<br />
godišnji plan bilance, koja iznosi<br />
više od 2,1 milijarde kuna ili za prvih<br />
devet mjeseci povećanje od preko<br />
120 milijuna kuna. U spomenutom<br />
je razdoblju Banka povećala plasman<br />
poduzetnicima za 159 milijuna kuna,<br />
a zaključno je čelni čovjek IKB-a istaknuo<br />
da do kraja godine neće doći do<br />
nikakvog povećanja kamatnih stopa<br />
u toj bankarskoj kući.<br />
Pulski gradonačelnik Boris Miletić<br />
uputio je srdačan pozdrav u ime grada<br />
domaćina i rekao da Pula s više od<br />
3100 obrtnika mora biti ponosna rastom<br />
i razvojem poduzetništva. Miletić<br />
je apelirao da treba zaštititi domaću<br />
proizvodnju, a time i obrtnike,<br />
jer se na taj način štite radna mjesta<br />
i osiguravaju sredstva za realizaciju<br />
programa u kulturi, zdravstvu, socijalnoj<br />
skrbi i na drugim područjima.<br />
– Često puta čujemo »poduzetnici<br />
i obrtnici«, i onda ispada da obrtnici<br />
nisu poduzetnici, a upravo su obrtnici<br />
najstabilniji poduzetnici, i drago nam<br />
je što poduzetništvo sve više postaje<br />
način života, a sve manje avantura. U<br />
četiri godine Ministarstvo gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva financiralo<br />
je poduzetničke zone u Istarskoj županiji<br />
s oko 13,5 milijuna kuna, a bivša<br />
Vlada s 4,5 milijuna. Godine 2003.<br />
na sto radno sposobnih stanovnika u<br />
Istarskoj i Primorsko-goranskoj županiji<br />
bila su tri poduzetnika, a prošle<br />
godine ih je bilo sedam. Tijekom<br />
četiri godine ministarstvo je u malo i<br />
srednje poduzetništvo usmjerilo 826<br />
<strong>Hrvatska</strong> i EU dvije godine u pregovorima (I. dio)<br />
Pregovori se odvijaju u svijetlu promjenjive<br />
političke atmosfere unutar Unije. Smanjio se<br />
entuzijazam prema proširenju ili kako je jedan<br />
EU ministar vanjskih poslova rekao »malo je<br />
manji od apsolutnog«. Umjesto toga zemlje<br />
članice koncentriraju svoju pažnju na ustavnu<br />
i institucijsku reformu.<br />
Čelnici županije i HOK-a na Sajmu<br />
Gospodin Drobnjak je rekao da će <strong>Hrvatska</strong><br />
pozdraviti dogovor o Sporazumu o reformi,<br />
jer vjeruje da postavljanje EU na čvrste temelje<br />
otvara put njezinim budućim članovima.<br />
Hrvatsko članstvo je također povezano s pitanjem<br />
»konačnih granica« Unije, odnosno<br />
koliko bi se daleko njezine granice trebale<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007.<br />
milijuna kuna, otvorene su 94 tisuće<br />
novih radnih mjesta, a u hrvatskom<br />
gospodarstvu oko 140 tisuća novih<br />
radnih mjesta. U tom je razdoblju<br />
poslovanje malog i srednjeg poduzetništva<br />
iznosilo 22 milijarde kuna.<br />
Ove se godine očekuje da će konsolidirani<br />
račun hrvatskoga gospodarstva,<br />
počevši od 2003., biti veći od<br />
30 milijardi kuna – istaknuo je Ivan<br />
Bračić, pomoćnik ministra gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva.<br />
Predsjednik Hrvatske obrtničke<br />
komore Mato Topić naglasio je da je<br />
10. jubilarni sajam nesumnjivo pokazao<br />
da postoji interes za obrtništvo i<br />
malo poduzetništvo u Hrvatskoj. »Bit<br />
ću sretan ako se ovaj sajam za nekoliko<br />
godina proširi i preseli na novu<br />
lokaciju, jer se vidi da je premali prostor<br />
za ovakvu sajamsku manifestaciju.<br />
U osam mjeseci, kao predsjednik<br />
Hrvatske obrtničke komore, posjetio<br />
sam puno domaćih i stranih sajmova<br />
i mogu sa zadovoljstvom istaknuti da<br />
su hrvatski obrtnici na njima dobro<br />
zastupljeni te da je bio velik interes za<br />
njihove proizvode. <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong> je sufinancirala obrtnike<br />
– izlagače na svim sajamskim manifestacijama,<br />
a pružala je financijsku potporu<br />
i Obrtničkom sajmu Istre. Želim<br />
izraziti posebno zadovoljstvo da će<br />
ovaj sajam posjetiti gospodin Franz<br />
Reisbeck, predsjednik Uprave društva<br />
za organizaciju obrtničkih sajmova<br />
(GHM), koji će nam upriličiti prezentaciju<br />
münchenskih sajmova obrta<br />
u 2008.«, istaknuo je Mato Topić.<br />
Prije nego što je svečano otvorio<br />
10. obrtnički sajam Istre, istarski župan<br />
Ivan Jakovčić najprije je podsjetio<br />
na riječi predsjednika Vlade dr.<br />
Sanadera, izgovorene u Poreču, da je<br />
»Istra perjanica Hrvatske«. Župan Jakovčić<br />
je to potkrijepio s pokazateljima<br />
o najmanjoj stopi nezaposlenosti<br />
u Istarskoj županiji i najvećem izvozu<br />
po <strong>broj</strong>u stanovnika u Hrvatskoj.<br />
U razvoj poduzetničkih zona u Istri<br />
uloženo je, zajedno s državom, 100<br />
milijuna kuna i putem specijaliziranih<br />
agencija plasirano 500 milijuna<br />
kuna kredita za poduzetničke programe,<br />
uglavnom u malo i srednje<br />
poduzetništvo, dakle i obrtništvo.<br />
Županija će u suradnji s Vladom, općinama<br />
i gradovima nastaviti takvu<br />
politiku, rekao je župan.<br />
Povodom desete obljetnice Obrtničkog<br />
sajma Istre, predsjednik Obrtničke<br />
komore Vili Šaina uručio je jubilarna<br />
priznanja za pomoć u organiziranju<br />
sajmova Županijskoj gospodarskoj<br />
komori, IKB-u, Ministarstvu<br />
gospodarstva, Hrvatskoj obrtničkoj<br />
komori, Istarskoj županiji, Glasu<br />
Istre i Radio Puli. Jubilarni sajam je<br />
bio izvrsno posjećen, a najviše je gužve<br />
bilo na štandovima akcije »Kupujmo<br />
hrvatsko«, gdje je Županijska<br />
<strong>komora</strong> Pula predstavila 18 domaćih<br />
izlagača s autohtonim proizvodima.<br />
Na sajmu su se predstavile obrtničke<br />
škole, izlažući uratke učenika koji se<br />
školuju za obrtnička zanimanja, kao<br />
i najnovije ideje inovatora – članova<br />
Saveza udruga inovatora Istarske<br />
županije. Na sajmu su nastupili i<br />
istarski obrtnici frizeri, koji su vrlo<br />
uspješno priredili reviju frizura. Za<br />
make-up modela pobrinuli su se<br />
predstavnici kozmetičkih salona i<br />
učenici Strukovne škole Pula. Isto<br />
tako, učenici su predstavili i kolekciju<br />
četiri modela male haljine, koja<br />
je osvojila prvo mjesto na državnom<br />
natjecanju »Dani odjeće 2007.« u Zagrebu.<br />
ASIM ČABARAVDIĆ<br />
protezati. Iako su <strong>Hrvatska</strong> i Turska otvorile<br />
pristupne pregovore isti dan, i <strong>Hrvatska</strong> podupire<br />
tursko članstvo, <strong>Hrvatska</strong> kreće prema<br />
naprijed svojom brzinom, rekao je gospodin<br />
Drobnjak.<br />
Mjerila – »važne novosti«<br />
<strong>Hrvatska</strong> za ulazak u EU treba ispuniti<br />
kopenhaške kriterije, no ima nekih dodatnih<br />
»važnih novosti«, kazao je gospodin Drobnjak.<br />
Vlada mora zadovoljiti otvaranje i zatvaranje<br />
’mjerila’ koje je odredila Europska<br />
komisija. Ona jesu vrlo »stroga«, no Hrvatskoj<br />
daju korisne, jasno određene ciljeve.<br />
U isto vrijeme je acquis communautaire postao<br />
veći i zemlja mora pregovarati s gotovo<br />
dvostrukim <strong>broj</strong>em zemalja kandidata od<br />
onih s kojima su se morali baviti prethodni<br />
kandidati, što zahtijeva znatan upravni kapacitet.<br />
I u zemlji i izvan nje, hrvatski trud se promatra<br />
u pozitivnom svjetlu, i u toj klimi EU<br />
članstvo nije upitno, već je samo pitanje vremena,<br />
naglasio je gospodin Drobnjak. <strong>Hrvatska</strong><br />
se smatra »ledolomcem«, koji će ucrtati<br />
pravac za one koji je žele slijediti, razmjenjivati<br />
iskustva i davati savjete.<br />
Gospodin Drobnjak je izložio neke pozitivne<br />
rezultate pregovora: od 2005. su se udvostručila<br />
direktna strana ulaganja u Hrvatsku i<br />
dosegla rekordnih 1,2 milijardi eura u prvom<br />
kvartalu 2007., GDP je godišnje rastao 4,8% i<br />
GDP po glavi stanovnika je iznosio 7700 eura<br />
u 2006. U isto je vrijeme nezaposlenost pala<br />
na rekordnih 11,2%<br />
N. VLAHOVIĆ
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007. O 9<br />
SEKCIJA KEMIJSKIH ČISTAČA<br />
Međunarodni skup – »Njega tekstilija i odjeće«<br />
U<br />
Otočcu ob Krki (Slovenija) od 28.<br />
do 29. rujna 2007. održao se stručni<br />
skup o njezi tekstilija i odjeće.<br />
Okupljeni sudionici, oko 150 iz Slovenije i<br />
Hrvatske, imali su opsežan program predavanja<br />
iz aktualnih tema i problematike<br />
koje ćemo ukratko prenijeti.<br />
Skup su otvorili predsjednik Obrtne<br />
zbornice Slovenije Miroslav Klun i predsjednik<br />
Hrvatske obrtničke komore Mato<br />
Topić te Jože Zupan, predsjednik sekcije za<br />
njegu tekstilija i odjeće u Sloveniji i Martin<br />
Postružin, predsjednik sekcije u Hrvatskoj.<br />
U moderno doba radi širokog izbora tekstilnih materijala, njega tekstilija je uvijek pred novim zahtjevima i izazovima<br />
Miroslav Klun, otvorivši skup, naglasio<br />
je kako je bit ovakvog stručnog skupa u<br />
razmjeni iskustava Slovenije i Hrvatske<br />
kako bi se zajedno lakše prilagodili pravnoj<br />
stečevini Europske unije. Predsjednik<br />
Mato Topić u svojem je govoru naglasio<br />
da u Hrvatskoj postoje 522 registrirane<br />
kemijske čistionice (obrta) te se kroz sekciju,<br />
koja djeluje četiri godine, artikuliraju<br />
interesi i problematika koju u suradnji sa<br />
zakonodavcem te resornim ministarstvima<br />
praktično pokušavaju riješiti. Upravo u<br />
ovoj djelatnosti ima dosta primjera, gdje su<br />
dobrom suradnjom ministarstava, inspekcijskih<br />
službi, komore i njenih članova,<br />
provedena i kvalitetna informiranja članstva,<br />
seminari i ispiti, usvojena praktična<br />
i ekonomična rješenja uz zaštitu na radu,<br />
koja su dobra, konstruktivna i ne umanjuju<br />
razinu zaštite ljudi i okoliša.<br />
Slovenska iskustva vezana uz ekologiju<br />
u djelatnosti kemijskog čišćenja prenio<br />
je Marijan Zupan, govoreći o problemima<br />
s kojima su se susreli 2002. godine kada<br />
je bilo potrebno uskladiti slovensko zakonodavstvo<br />
sa zakonodavstvom EU-a.<br />
Problematika se bazirala na usklađivanju<br />
uredbi o emisiji hlapljivih organskih spojeva<br />
iz uređaja u kojima se upotrebljavaju<br />
organska otapala, uredbi o emisiji tvari<br />
kod odvajanja otpadnih voda iz uređaja<br />
za pranje, emisiji opasnih halogeniranih<br />
ugljikovodika kod odvajanja otpadnih<br />
voda i drugo. Nove obveze za kemijske<br />
čistače tada su rezultirale time da su morali<br />
prijaviti postrojenja za kemijsko čišćenje,<br />
voditi pogonske dnevnike, izraditi<br />
prvo izvješće o Pogonskom monitoringu,<br />
zaključiti ugovor za Pogonski monitoring<br />
emisija s ovlaštenim izvođačem, srediti<br />
odvoz opasnih otpada (mulj, kontaktna<br />
voda i slično). Nastavno tome, oprema<br />
(strojevi za kemijsko čišćenje) mora odgovarati<br />
standardu, odnosno mora imati<br />
sigurnosnu kadu za otapalo, zatvoren<br />
sustav čišćenja bez prenošenja tkanine,<br />
sistem filtracije bez naplavljenja, zaštitu<br />
prenapunjenosti destilacijske posude,<br />
regeneraciju otapala s rashladnom tehnikom,<br />
automatsku vremensku kontrolu<br />
sušenja i adsorpcijski uređaj s desorpcijom<br />
pomoću vrućeg zraka. Marijan Zupan<br />
također je prenio dogovore koje je<br />
slovenska sekcija zaključila sa resornim<br />
ministarstvom za okoliš, a to su:<br />
– da ekološke takse za kupnju otapala<br />
neće biti<br />
– da će upis tehnologije u evidenciju<br />
pogona biti po službenoj dužnosti<br />
– dozvola za očuvanje okoline za pogone<br />
koji se bave čišćenjem ili čišćenjem<br />
i pranjem, kod upotrebe vode do 8000 m 3<br />
(prije 4000 m 3 ) nije potrebna<br />
– monitoring emisija koja se izvodi u<br />
sadašnjem obliku – svake treće godine<br />
U Republici Hrvatskoj, Anto Groznica,<br />
voditelj Odsjeka za gospodarenje neopasnim<br />
otpadom, iznio je bitne propise na<br />
koje treba obratiti pozornost za usklađivanje<br />
zakonodavstva s EU na području<br />
gospodarenja otpadom. Pregled tih propisa<br />
i zakona nalazi se na našem portalu<br />
(www.hok.hr).<br />
Gosti predavači s Tekstilno-tehnološkog<br />
fakulteta u Zagrebu, dr. sc. Tanja<br />
Pušić i prof. emeritus Ivo Soljačić prenijeli<br />
su sažetke projekata vezanih uz etiku i<br />
ekologiju u oplemenjivanju i njezi tekstila,<br />
optimizacije procesa industrijskog pranja i<br />
ekoloških procesa predobrade i njege tekstila.<br />
Prof. Soljačić prezentirao je mogućnosti<br />
UV zaštite tekstilija u pranju s pregle-<br />
MEĐUNARODNI STRUČNI SKUP »NJEGA TEKSTILIJA I ODJEĆE«<br />
Otočec ob Krki, 28. – 29.09.2007.<br />
P<br />
rvi dan Skupu je prisutvovalo 55 osoba iz Republike Hrvatske<br />
i 80 osoba iz Republike Slovenije, a prema popisu<br />
akreditiranih sudionika najviše ih je bilo s područja Zagrebačke<br />
i Primorsko-goranske županije.<br />
Osim velikog <strong>broj</strong>a kemijskih čistača iz cijele Hrvatske i Slovenije,<br />
na ovom dvodnevnom skupu sudjelovali su i: direktor<br />
časopisa »Tekstil«, dr. Dinko Pezelj; predstavnici Ministarstva<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva; predstavnici Ministarstva<br />
zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, predstavnici<br />
Inspekcije zaštite okoliša i Sanitarne inspekcije; predstavnici Tekstilno-tehnološkog<br />
fakulteta; dužnosnici Hrvatske gospodarske<br />
komore, dužnosnici Hrvatske obrtničke komore, predstavnici<br />
županijskih obrtničkih <strong>komora</strong> te stručnjaci iz Slovenije kao i<br />
dužnosnici Obrtne zbornice Slovenije, te Njemačke i Italije.<br />
1. Područje A) Obrt B) Poduzeće C) Ostalo<br />
67% 11% 22%<br />
A) Da, značajno B) Da, vidjet ću prema C) Nisam dobio adekvatne<br />
daljnjim potrebama<br />
informacije<br />
2. Da li ste saznali nešto novo (tijekom<br />
predavanja) što će vam koristiti u daljnjem radu<br />
3. Da li ste imali osobne poslovne koristi od<br />
skupa<br />
4. Kako ste saznali za Stručni skup »Njega<br />
tekstilija i odjeće«<br />
<strong>89</strong>% 11% 0%<br />
A) Da, značajno B) Da, vidjet ću<br />
prema daljnjim<br />
razgovorima<br />
partnere<br />
C) Nisam našao<br />
adekvatne poslovne<br />
39% 61% 0%<br />
A) Pojedinačni B) web HOK-a C) Obrtničke<br />
dopis komore,<br />
<strong>novine</strong><br />
udruženja<br />
D) Samo sam<br />
izgubio vrijeme<br />
D) Samo sam<br />
izgubio vrijeme<br />
D) Mediji D) Saznao<br />
sam iz drugih<br />
izvora<br />
94% 6% 0% 0%<br />
5. Da li ste zadovoljni s organizacijom<br />
predavanja<br />
A) Odlično B) Odlično uz sitne<br />
propuste<br />
C) Dobro D) Može i puno<br />
bolje<br />
72% 17% 6% 0%<br />
6. Biste li na ovakav susret došli i iduće godine A) Da B) Ne<br />
100% 0%<br />
7. Da li ste sudjelovali na stručnom skupu »Njega A) Da B) Ne<br />
tekstilija i odjeće« i 2004. godine <br />
83% 17%<br />
8. Da li su nedavno inspekcijske službe izvršile A) Da B) Ne<br />
pregled vaše kemijske čistionice<br />
22% 78%<br />
9. Da li ste dostavili REGVOC i EHOS obrasce u<br />
Ministarstvo zašt.okoliša i prostor. uređenja RH <br />
10. Smatrate li da su ovakvi stručni skupovi<br />
pozitivni i potrebni struci – komentar<br />
11. Kakva su vaša iskustva vezana uz alternativne<br />
postupke njege tekstilija – upišite iskustva.<br />
12. Jesu li vam koristile informacije iz teme<br />
»Projekti u Sloveniji i mogućnosti za budućnost«<br />
13. Jesu li vam koristile informacije iz teme<br />
»Utjecaj perkloretilena na mješavine vuna/<br />
poliester/elastomer«<br />
14. Koja je tema po vašem mišljenu bila najbolje<br />
pripremljena i prezentirana<br />
15. Vaši prijedlozi u vezi ovakvih skupova, bolje<br />
izmjene informacija u branši i dr.<br />
(Navedeni su svi pojedinačno upisani<br />
komentari)<br />
8. Zahtjevi inspekcijskih službi<br />
– Primjena novih propisa previše striktna.<br />
– Zbrinjavanje otpada.<br />
– Zbrinjavanje otpada, kontaktne vode i<br />
očevidnik.<br />
– Povrat ambalaže.<br />
– Izrađenu godišnju bilancu organskih<br />
otapala.<br />
– Očevidnik, liječničke potvrde, potvrde o<br />
zbrinjavanju otpada, zaštita na radu i dr.<br />
– Mjerenje MDK, potvrdu o položenom<br />
ispitu iz toksikologije.<br />
10. Smatrate li da su ovakvi stručni skupovi<br />
pozitivni i potrebni struci – komentar<br />
– Ovakvi skupovi su neophodni barem<br />
jedanput godišnje.<br />
– Skup je dobro organiziran, kemijski čistači<br />
se trebaju više sami uključiti u rad<br />
skupova i to trebaju ozbiljno shvatiti prvenstveno<br />
radi njih osobno.<br />
– Na neka pitanja dobivamo konkretne<br />
odgovore što nam omogućuje jednostavnije<br />
poslovanje.<br />
– Direktna pomoć obrtniku jer se govori<br />
o načinu rada struke, novim tehnologijama<br />
i kako riješiti probleme.<br />
– Ostalo mi je dosta toga nejasnog jer nije<br />
bilo prevoditelja sa slovenskog jezika.<br />
– Uvijek dobra razmjena iskustava.<br />
– Pozitivni – jer se problemi u poslovanju<br />
bolje analiziraju i sagledaju.<br />
A) Da B) Ne C) DA samo<br />
REGVOC<br />
22% 22% 56%<br />
A) Da B) Ne Komentar:<br />
A) Da,<br />
značajno<br />
A) Da,<br />
značajno<br />
100% 0%<br />
B) Da, vidjet ću<br />
prema daljnjem<br />
poslovanju<br />
C) Nisam dobio<br />
adekvatne<br />
informacije<br />
D) Ne razumijem<br />
što je predavač<br />
mislio<br />
39% 50% 11% 0%<br />
B) Da, vidjet ću C) Nisam dobio<br />
prema daljnjem adekvatne<br />
poslovanju<br />
informacije<br />
33% 56% 11%<br />
– Raznolikost tema i osobni kontakti su<br />
beskrajno važni.<br />
– Ovo su najpotrebnije aktivnosti za neku<br />
struku.<br />
– Napredak se primjećuje i kemijske čistionice<br />
postaju svjesnije da na skupovima<br />
mogu iznijeti svoje probleme i upoznati<br />
se sa novim iskustvima.<br />
11. Kakva su vaša iskustva vezana uz<br />
alternativne postupke njege tekstilija<br />
– upišite iskustva.<br />
– Nisam u potpunosti razumjela postupak.<br />
– Iz godine u godinu sve više i više obrtnika<br />
koristi alternativnu metodu – mokro<br />
čišćenje.<br />
– Mokro čišćenje.<br />
– Sa svakog stručnog skupa uvijek imam<br />
nova saznanja, što su pozitivna za struku.<br />
– Mokro čišćenje – odlična iskustva.<br />
– Čišćenje u vodi – odlična iskustva.<br />
– Nemam iskustva.<br />
– Za sada imam dobra iskustva.<br />
– Imam dobra i loša iskustva – ovisno o<br />
materijalima i sredstvima koje se koristilo.<br />
14. Koja je tema po vašem mišljenju bila<br />
najbolje pripremljena i prezentirana<br />
– Čišćenje kože i krzna uz napomenu da<br />
su trebali uzorci materijala sa predavanja<br />
biti izloženi i na taj način bi mogli shvatiti<br />
razliku između materijala…npr: Goretex<br />
i Simpa-tex.<br />
Ukupno je bilo 26 izlaganja.<br />
Anketa je prikupljena samo od sudionika iz RH. Anketu je<br />
ispunilo 18 osoba, što je 39% od prisutnih iz RH.<br />
Analizom provedene ankete saznali smo da je 72% sudionika<br />
zadovoljno s organizacijom i sadržajem samog predavanja,<br />
a <strong>89</strong>% smatra da su tijekom predavanja saznali informacije koje<br />
će im pomoći u daljnjem radu, a prema informacijama anketiranih<br />
apsolutno svi sudionici smatraju da su ovakvi stručni<br />
skupovi pozitivni i potrebni struci.<br />
Sva izlaganja, kompletna anketa s pojedinačnim prijedlozima i<br />
fotografije sa stručnog skupa, dostupne su na internetskim stranicama<br />
HOK-a: http://www.hok.hr/hok/, modul »Cehovske aktivnosti«,<br />
pod naslovom: MEĐUNARODNI STRUČNI SKUP »NJE-<br />
GA TEKSTILIJA I ODJEĆE«, Otočec ob Krki, 28. – 29.09.2007.<br />
D) Ne razumijem<br />
što je predavač<br />
mislio<br />
E) Loše<br />
– Sve teme su bile dobro pripremljene.<br />
– Problematika njege odjeće s funkcionalnim<br />
membranama.<br />
– Kemijsko čišćenje, detaširanje i glačanje.<br />
– Europski standardi na području najma<br />
rublja i stanje u Hrvatskoj.<br />
– Alternativni postupci njege tekstilija.<br />
– Opća problematika.<br />
– Sve su teme bile odlično pripremljene<br />
– zaista je uloženo puno truda od strane<br />
HOK-a, i OZS-e.<br />
– Alternativni postupci njege tekstilija.<br />
– Projekti u Sloveniji i mogućnosti za budućnost.<br />
– Alternativni postupci njege tekstilija.<br />
– Alternativni postupci njege tekstilija.<br />
– Zaštita zraka, Uredba o graničnim vrijednostima<br />
onečišćujućih tvari u zrak.<br />
– Sve teme su bile dobro pripremljene i<br />
sadržavale su korisne informacije, te sa<br />
ovog skupa odlazim bogatijeg znanja.<br />
– Sve teme su bile dobro pripremljene i<br />
svi predavači su ih odlično prezentirali.<br />
15. Vaši prijedlozi u vezi ovakvih skupova,<br />
bolje izmjene informacija u branši<br />
i dr.<br />
– Više informacija od POK-ova.<br />
– Vrlo korisni, treba tako nastaviti i dalje.<br />
– Dobro je.<br />
– Nemam prijedloga, ovaj skup je odlično<br />
pripremljen.<br />
– VOC – čišćenje tepiha.<br />
– Koncentrirati se na konkretnu problematiku<br />
u RH.<br />
P<br />
dom eksperimentalnog dijela ispitivanja i<br />
rezultata. (više na www.hok.hr).<br />
Na području zaštite zraka, dr. sc. Solveg<br />
Kovač iz Ministarstva zaštite okoliša,<br />
prostornog uređenja i graditeljstva dala je<br />
pregled dužnosti vlasnicima postrojenja<br />
– od prijave u Registar postrojenja, izrade<br />
godišnje bilance organskih otapala, izvješća<br />
o emisijama, vođenju očevidnika i<br />
smanjivanja emisija za postojeća postrojenja<br />
koja ne udovoljavaju GVE (graničnim<br />
vrijednostima emisija) te je dala praktične<br />
primjere za izračun emisija koje mogu<br />
primjenjivati kemijske čistionice.<br />
Lemia d.o.o. u suradnji sa TTF-om<br />
prezentirali su praktične primjere mokrog<br />
čišćenja i sušenja s preporukama<br />
za praksu za tekstilne odjevne predmete<br />
prema vrsti vlakana i struktura. Također<br />
su se osvrnuli na čišćenje kože te moguće<br />
greške pri mokrom čišćenju, preporuke<br />
za čišćenje zaštitne odjeće itd.<br />
Stručno predavanje o utjecaju perkloretilena<br />
na mješavinu vuna/pes/elastomer<br />
kao i problematici njege odjeće s funkcionalnim<br />
membranama iznijeli su Sandra<br />
Pezelj Meštrić, dr. sc. Emira Pezelj i dr. sc.<br />
Dinko Pezelj, a zaključke o ispitivanjima i<br />
problematici možete pogledati također na<br />
našem webu. TAMARA PAVELIĆ<br />
MARTIN POSTRUŽIN: Osvrt na<br />
postignute rezultate<br />
redsjednik sekcije<br />
kemijskih<br />
čistača, Martin<br />
Postružin dao je<br />
osvrt na dosadašnje<br />
aktivnosti sekcije<br />
unatrag nekoliko<br />
godina. Prezentirao<br />
je niz aktivnosti na<br />
kojima se radilo. U<br />
suradnji sa Ministarstvom<br />
zdravstva rješavana<br />
su otvorena i<br />
nejasna pitanja iz zakonske regulative,<br />
primjerice problem potrebe zapošljavanja<br />
visoke stručne spreme, kako je traženo<br />
odgovarajućim Pravilnikom, a koji<br />
je konačno na inicijativu sekcije i izmijenjen.<br />
Kako je postojala zakonska obveza<br />
izvođenja nultih mjerenja u kemijskim<br />
čistionicama, ista su organizirana i<br />
provedena kroz komorski sustav. Prvo<br />
okupljanje struke organizirano je 2003.<br />
godine. Nakon odličnih povratnih informacija<br />
sa održanog 1. stručnog skupa,<br />
2004. godine održan je i 2. stručni skup<br />
uz teme iz zakonske regulative i obvezama<br />
radionica gdje su nazočne pobliže<br />
o tome informirali mjerodavni stručnjaci,<br />
sami inspektori. Posebno je izdvojio<br />
dolazak kolega iz Obrtne zbornice Slovenije<br />
– Nade i Janeza Pance sa temom<br />
»Iskustva u adaptaciji rabljenih strojeva<br />
na prilagodbi za rad s VOC normama«.<br />
Isto tako je preko Komore i u suradnji sa<br />
Zavodom za toksikologiju organizirano<br />
osposobljavanje, zakonom predviđeni<br />
seminari, nakon kojih su provedeni i ispiti<br />
za kemijske čistače.<br />
Nadalje, rješavana je problematika<br />
zbrinjavanja korisnog i nekorisnog otpada<br />
iz kemijskih čistionica. U suradnji<br />
s resornim ministarstvima pojašnjavalo<br />
se pojedine zakonske odredbe:<br />
– kako i gdje provesti analizu i izraditi<br />
izvješće o ispitivanju fizikalno kemijskih<br />
svojstava otpada za termičku obradu;<br />
– detalji uz vođenje<br />
očevidnika, gdje<br />
je primjer obrasca za<br />
vođenje očevidnika<br />
o nastanku i tijeku<br />
opasnog otpada postavljen<br />
na web stranicu;<br />
– razmatrana je<br />
obveza vođenja pratećih<br />
listova i povrata,<br />
te načina predaje<br />
otpada;<br />
– mjerene su granične vrijednosti<br />
emisija para otapala kod tehnološkog<br />
procesa suhog kemijskog čišćenja na ispustu<br />
iz kemijske čistionice u zrak, prema<br />
Zakonu o zaštiti zraka i drugo.<br />
Hrvatski zavod za toksikologiju u suradnji<br />
sa Hrvatskom obrtničkom komorom<br />
prema Zakonu o otrovima i dalje<br />
je provodio edukaciju kemijskih čistača<br />
– seminare za rad s opasnim tvarima.<br />
Također se i dalje provodila provjera<br />
maksimalno dopuštene koncentracije<br />
štetnih tvari u radnom prostoru.<br />
Nakon što je Vlada dva puta odgodila<br />
primjenu Zakona o kemikalijama,<br />
konačno je novi Zakon o opasnim kemikalijama<br />
objavljen krajem 2005. Prema<br />
novom Zakonu o kemikalijama, kemijski<br />
čistači nisu dužni zaposliti osobu<br />
visoke stručne spreme, što je i bio njihov<br />
cilj. Nadalje, rješavala se problematika<br />
vezana uz popunjavanje podataka i<br />
dostavu obrazaca o opasnom otpadu, te<br />
Zbirni očevidnik o otrovima i Prijavni<br />
list za proizvođača opasnog otpada.<br />
Vodstvo Sekcije izradilo je univerzalni<br />
obrazac za vođenje Očevidnika proizvedenog<br />
opasnog otpada, putem kojeg se<br />
vodi evidencija o vrsti, količini, proizvođaču,<br />
sakupljaču i obrađivaču opasnog<br />
otpada.<br />
Sve navedeno dovoljno govori o značajnoj<br />
aktivnosti vodstva sekcije i pojedinaca<br />
uključenih u rad.
10 O<br />
P<br />
ravilnik o uvjetima i mjerilima za<br />
davanje suglasnosti za započinjanje<br />
obavljanja djelatnosti građenja<br />
(NN <strong>89</strong>/06. i 139/06.) objavljen je 3. kolovoza<br />
2006. godine, stupio je na snagu<br />
1. listopada 2006., a rok za prilagodbu<br />
je 1. travnja 2008. godine. Svi koji se<br />
bave graditeljstvom, a rade na objektima<br />
veće kvadrature od 400 m˛ ili su<br />
tehnički zahtjevniji morat će pribaviti<br />
u Ministarstvu graditeljstva suglasnost<br />
(licencu) za provođenje građevinskih<br />
djelatnosti.<br />
Zakonodavac je želeći stati na kraj<br />
fiktivnim tvrtkama, bez radnika i<br />
opreme, posrednicima koji nerealnim<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007.<br />
PRAVILNIK O UVJETIMA I MJERILIMA ZA DAVANJE SUGLASNOSTI ZA ZAPOČINJANJE OBAVLJANJA<br />
DJELATNOSTI GRAĐENJA – LICENCIRANJE<br />
Zahtjev za licenciranje potrebno je predati<br />
do 1. travnja 2008.<br />
U graditeljstvu nema dovoljno radnika i nemaju odgovarajuću stručnu spremu. Kako provesti zahtjeve iz Pravilnika<br />
Površina građevina<br />
*** prema<br />
Pravilniku o<br />
Skupine građevina<br />
kontroli projekata<br />
NN <strong>89</strong>/00. i Zakonu<br />
o gradnji NN<br />
175/03. i 100/04.<br />
Osobito tehničko-tehnološki zahtjevna građevina<br />
(građevina skupine I):<br />
1. kontrola po sva tri bitna zahtjeva (mehanika,<br />
buka, topl.), 2. velika tehnološka složenost (požar,<br />
zašt. na radu, okoliš), 3. interes RH i Min.<br />
grad. izdaje dozvolu.<br />
(javne ceste, željezničke pruge, međunarodni<br />
granični prijelazi, vojne građevine, elektrane...)<br />
Tehničko-tehnološki zahtjevna građevina (građevina<br />
skupine II):<br />
1. kontrola po sva tri bitna zahtjeva (mehanika,<br />
buka, topl.), 2. velika tehnološka složenost (požar,<br />
zašt. na radu,okoliš), 3. eventualni interes<br />
RH i Min. grad. izdaje dozvolu, bez utjecaja na<br />
promjenu kategorije građ.<br />
(stambeni kompleksi - neboderi, školske zgrade,<br />
stadioni...)<br />
Tehnički zahtjevna građevina (građevina skupine<br />
III):<br />
1. kontrola po sva tri bitna zahtjeva (mehanika,<br />
buka, topl.), 2. tehnološka složenost (požar,<br />
zašt. na radu, okoliš), bez utjecaja na promjenu<br />
kategorije građ., 3. eventualni interes RH i Min.<br />
grad. izdaje dozvolu, bez utjecaja na promjenu<br />
kategorije građ.<br />
(veći stambeni i drugi objekti)<br />
Građevina skupine IV:<br />
1. kontrola po najviše dva bitna zahtjeva (mehanika,<br />
buka, topl.), 2. tehnološka složenost<br />
(požar, zašt. na radu, okoliš), bez utjecaja na<br />
promjenu kategorije građ., 3. eventualni interes<br />
RH i Min. grad. izdaje dozvolu, bez utjecaja<br />
na promjenu kategorije građ.<br />
(manji višestambeni objekti i sl.)<br />
Pojedini radovi na građevinama skupine I, II,<br />
III i IV (svi radovi osim završnih građ. radova<br />
na zgradama – vanjski i unutarnji i instalacijskih<br />
i izolacijskih radova)<br />
Manje složeni radovi na građevinama skupine<br />
I, II, III i IV (završni građ. radovi na zgradama<br />
vanjski i unutarnji i instalacijski i izolacijski radovi)<br />
ponudama odnose poslove i potom ga<br />
»preprodaju« pravim izvođačima postavio<br />
dosta visoke zahtjeve i kriterije<br />
na graditelje.<br />
Podsjetimo, suglasnost (licenca) nije<br />
potrebna za obavljanje poslova građenja<br />
obiteljske kuće i druge građevine čija<br />
građevinska (bruto) površina ne prelazi<br />
400 m 2 . Pravilnikom su definirane četiri<br />
kategorije građevina, te pojedini radovi<br />
i manje složeni radovi na tim kategorijama<br />
građevina, za koje jest potrebno<br />
ishoditi suglasnost Ministarstva.<br />
Iznimno, za poslodavce čiji radnici<br />
imaju najmanje 10 godina iskustva na<br />
pojedinim poslovima građenja, ovisno<br />
Kontrola<br />
projekta prema<br />
Pravilniku<br />
o kontroli<br />
projekata NN<br />
<strong>89</strong>/00.<br />
Minimalan<br />
<strong>broj</strong> radnika<br />
bez voditelja<br />
radova i<br />
predradnika<br />
odnosno<br />
poslovođa<br />
Nije bitna Da 500<br />
Nije bitna Da 300<br />
Građevinske bruto<br />
površine 800 m 2<br />
i više ili prema<br />
drugim uvjetima iz<br />
Pravilnika<br />
Građevinske bruto<br />
površine od 400<br />
- 800 m 2 ili prema<br />
drugim uvjetima iz<br />
Pravilnika<br />
Da 120<br />
Ne 40<br />
/ / 10<br />
/ / 3<br />
o vrsti građevine, Pravilnik predviđa<br />
mogućnost ishođenja uvjetne suglasnosti<br />
koja se izdaje na rok do 1. travnja<br />
2009., nakon čega je poslodavac dužan<br />
ispuniti uvjete iz Pravilnika – postizanje<br />
potrebne stručne spreme za radnike.<br />
Suglasnost se izdaje za građenje svih<br />
građevina određene kategorije, a ne za<br />
neku određenu građevinu. Izvođač ne<br />
smije izvoditi radove na građevini koja<br />
ima višu kategoriju od one za koju je<br />
dobio suglasnost. Kategorija građevine<br />
utvrđuje se u postupku izdavanja građevinske<br />
dozvole. U priloženoj tablici,<br />
dan je pregled kategorija građevina i<br />
potrebnog <strong>broj</strong>a radnika.<br />
Klasifikacija građevina i potrebnog <strong>broj</strong>a radnika, sukladno Zakonu o gradnji NN 175/03. i 100/04., Pravilniku o uvjetima i mjerilima<br />
za davanje suglasnosti za započinjanje obavljanja djelatnosti građenja NN <strong>89</strong>/06. i Pravilniku o kontroli projekata NN <strong>89</strong>/00.<br />
Minimalan <strong>broj</strong><br />
voditelja radova<br />
+ predradnika,<br />
majstora<br />
23<br />
8 str. isp.<br />
+15 majst.<br />
16<br />
6 str. isp.<br />
+10 majst.<br />
10<br />
4 str. isp.+6 majst.<br />
5<br />
2 str. isp.+3 majst.<br />
2<br />
1 str. isp.+1 majst.<br />
1<br />
0+1 majst.<br />
*** površina je samo jedan od uvjeta uz ostale uvjete iz Pravilnika, kao npr.: raspon konstrukcije, visina<br />
konstrukcije i dr.<br />
Nema naznaka za promjenu Pravilnika:<br />
Praktična provedba Pravilnika sigurno će imati<br />
velikih teškoća u provedbi. Prema Obrtnom registru<br />
prijavljeno je gotovo 18.000 različitih graditeljskih<br />
djelatnosti u obrtu, od podizanja zgrada do<br />
završnih radova i instalacija. Kako jedan obrt može<br />
imati prijavljeno više djelatnosti, procjenjuje se da<br />
ima između 8000 i 9000 obrta, kojima je neka od<br />
graditeljskih djelatnosti – glavna djelatnost. U ovim<br />
obrtima zaposleno je oko 35.000 radnika. Što se tiče<br />
trgovačkih društava, procjena je da je tamo zaposleno<br />
više od 85.000 radnika.<br />
Anketirajući obrtnike, građevinare, zanimao nas je<br />
udjel onih koji grade objekte veće od 400 m 2 , jer ispod<br />
navedene granice, nije potrebno ishođenje licence.<br />
Dakle, ovisno o županiji, između 10 i 40 % graditelja<br />
ipak radi na objektima većim od 400 m 2 . Konačno,<br />
kada se zna da se u kvadraturu računa podrum,<br />
prizemlje, prva i druga etaža, ovo i nije tako velika<br />
obiteljska kuća. Na pitanje, je li im problem voditelj<br />
radova i poslovođa/predradnik (naveden u Pravilniku),<br />
od 60 do 90% odgovara da to jest problem. I na<br />
kraju, od 80 do 100% odgovara, da im je generalno<br />
problem potrebna kvalificirana radna snaga.<br />
Istovremeno, od Zavoda za zapošljavanje zatražen<br />
je pregled traženih i na Zavodu raspoloživih<br />
građevinskih struka, pa se pokazao nerazmjer između<br />
potražnje i ponude. Ništa bolje nije ni s mladim<br />
kadrovima. U građevinska zanimanja ne upisuje se<br />
dovoljno učenika iako se nude i stipendije.<br />
Uzimajući sve ovo u obzir, <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong> predlagala je u više navrata promjene Pravilnika.<br />
Tražili smo smanjenje <strong>broj</strong>a radnika i potrebnih<br />
kvalifikacija, odgodu primjene Pravilnika.<br />
Isto tako u pogledu potrebnih kvalifikacija radnika,<br />
iako se nudi prelazni rok do 1. travnja 2009. godine,<br />
do kada bi se trebali doškolovati građevinski kadrovi,<br />
s obzirom na stanje na burzama radne snage<br />
i kadrova koji se trenutno školuju za tržište rada,<br />
HOK smatra da ni u ovom roku, radnici i poslodavci<br />
neće uspjeti pribaviti potrebne kvalifikacije.<br />
Predlaže se uvođenje internih kvalifikacija, kojima<br />
bi se omogućilo da radnici na temelju dugogodišnjeg<br />
iskustva na određenim poslovima, steknu internu<br />
kvalifikaciju, a time i tvrtka potrebne uvjete<br />
za licencu. Iste probleme imaju i članovi Hrvatske<br />
gospodarske komore, pa naravno i <strong>Hrvatska</strong> udruga<br />
poslodavaca, te su i oni predlagali slične izmjene<br />
Pravilnika no do sada nema naznaka da bi se<br />
nešto mijenjalo. Sugerira se građevinarima traženje<br />
zahtjeva za započinjanje obavljanja djelatnosti građenja<br />
– licenciranje.<br />
Pojašnjenja za pojedine kategorije:<br />
Za građevine I. kategorije moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:<br />
1. skupina uvjeta: glavni projekt građevine mora podlijegati kontroli<br />
po sva tri bitna zahtjeva (prema Pravilniku o kontroli projekata<br />
NN <strong>89</strong>/00. mehanička otpornost i stabilnost, zaštita od buke, ušteda<br />
energije i toplinska zaštita)<br />
(kumulativni uvjeti); u slučaju da glavni projekt građevine podliježe<br />
kontroli samo za jedan ili dva bitna zahtjeva, građevina je IV. kategorije<br />
2. skupina uvjeta: glavni projekt građevine mora zbog tehnološke<br />
složenosti dobiti suglasnost od strane službe za zaštitu od požara ili<br />
od strane službe za zaštitu na radu ili biti među građevinama za koje je<br />
propisana studija utjecaja na okoliš (nisu kumulativni uvjeti)<br />
3. skupina uvjeta: za građenje građevine mora biti utvrđen interes<br />
Republike Hrvatske i Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja<br />
i graditeljstva mora biti nadležno za izdavanje građevinske dozvole<br />
(kumulativni uvjeti); u slučaju da jedan od uvjeta nije ispunjen,<br />
građevina je niže kategorije. Za građevine II. kategorije moraju biti<br />
ispunjeni sljedeći uvjeti:<br />
1. skupina uvjeta: glavni projekt građevine mora podlijegati kontroli<br />
po sva tri bitna zahtjeva (kumulativni uvjeti); u slučaju da glavni<br />
projekt građevine podliježe kontroli samo za jedan ili dva bitna zahtjeva,<br />
građevina je IV. kategorije<br />
2. skupina uvjeta: glavni projekt građevine mora zbog tehnološke<br />
složenosti dobiti suglasnost od strane službe za zaštitu od požara ili<br />
od strane službe za zaštitu na radu ili biti među građevinama za koje je<br />
propisana studija utjecaja na okoliš (nisu kumulativni uvjeti)<br />
3. skupina uvjeta: eventualni interes Republike Hrvatske za građenje<br />
te građevine i/ili činjenica da je Ministarstvo zaštite okoliša,<br />
prostornog uređenja i graditeljstva nadležno za izdavanje građevinske<br />
dozvole nema utjecaja na promjenu kategorije građevine.<br />
Za građevine III. kategorije moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:<br />
1. skupina uvjeta: glavni projekt građevine mora podlijegati kontroli<br />
po sva tri bitna zahtjeva (kumulativni uvjeti); u slučaju da glavni<br />
projekt građevine podliježe kontroli samo za jedan ili dva bitna zahtjeva,<br />
građevina je IV. kategorije<br />
2. skupina uvjeta: eventualna potreba da glavni projekt građevine<br />
mora zbog tehnološke složenosti dobiti suglasnost od strane službe za<br />
zaštitu od požara ili od strane službe za zaštitu na radu ili biti među<br />
građevinama za koje je propisana studija utjecaja na okoliš nema utjecaja<br />
na promjenu kategorije građevine<br />
3. skupina uvjeta: eventualni interes Republike Hrvatske za građenje<br />
te građevine i/ili činjenica da je Ministarstvo zaštite okoliša,<br />
prostornog uređenja i graditeljstva nadležno za izdavanje građevinske<br />
dozvole nema utjecaja na promjenu kategorije građevine.<br />
Za građevine IV. kategorije, moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:<br />
1. skupina uvjeta: svaka građevina čiji glavni projekt ne podliježe<br />
kontroli ili podliježe kontroli za najviše dva bitna zahtjeva je građevina<br />
IV. kategorije<br />
2. skupina uvjeta: eventualna potreba da glavni projekt građevine<br />
mora zbog tehnološke složenosti dobiti suglasnost od strane službe za<br />
zaštitu od požara ili od strane službe za zaštitu na radu ili biti među<br />
građevinama za koje je propisana studija utjecaja na okoliš nema utjecaja<br />
na promjenu kategorije građevine<br />
3. skupina uvjeta: eventualni interes Republike Hrvatske za građenje<br />
te građevine i/ili činjenica da je Ministarstvo zaštite okoliša,<br />
prostornog uređenja i graditeljstva nadležno za izdavanje građevinske<br />
dozvole nema utjecaja na promjenu kategorije građevine.<br />
Većina obrtnika građevinara, moći će samostalno ishoditi suglasnost<br />
(licencu) za manje složene radove na građevinama skupine I, II, III i IV<br />
(3 radnika i 1 s majstorskim ispitom), te za izvođenje pojedinih radova<br />
na građevinama skupine I, II, III i IV (10 radnika, jedan s majstorskim<br />
ispitom i 1 sa stručnim ispitom). Međutim, vrlo je vjerojatno da<br />
će se za izvođenje kompletnih građevina skupine IV (to su građevine,<br />
građevinske bruto površine od 400 do 800 m 2 i za koje nije potrebno<br />
provesti kontrolu glavnog projekta), s obzirom na visoko postavljen<br />
kriterij glede <strong>broj</strong>a radnika (ukupan <strong>broj</strong> potrebnih radnika 40, poslovođa<br />
s majstorskim ispitom 3 i voditelja radova sa stručnim ispitom 2),<br />
obrtnici građevinari trebati na neki način udružiti.<br />
U manje složene radove na građevinama skupine I, II, III i IV svrstani<br />
su završni građevinski radovi na zgradama (vanjski i unutarnji)<br />
i instalacijski i izolacijski radovi, a pod pojedinim radovima na građevinama<br />
skupine I, II, III i IV, podrazumijevaju se svi ostali radovi osim<br />
završnih, instalacijskih i izolacijskih radova.<br />
Primjerice, manje složeni radovi kod izgradnje vrtića su: radovi<br />
žbukanja, zatim tesarski-krovni radovi, fasadni radovi i dr., a pojedinim<br />
radovima se smatraju npr. radovi zidanja. (Sukladno klasifikaciji<br />
iz Pravilnika, vrtić (ako je veće površine od 400 m 2 ) spada u jednu od<br />
navedenih skupina građevina.)<br />
Usporedba razine obrazovanja i složenosti zanimanja (NN 111/98.)<br />
_________________________________________________________________________<br />
Obilježja strukovnih sprema<br />
Stupanj složenosti<br />
_________________________________________________________________________<br />
NK I. niža str. 1<br />
PK, NSS II. sprema 2<br />
Stupnjevi KV III. srednja 3<br />
strukovne KV, SSS IV. srednja str. 4<br />
spreme VK V. sprema 5<br />
VIŠA VI/1. VI/2. 6<br />
VISOKA VII/1. 7<br />
MAGISTAR VII/2. 8<br />
DOKTOR VIII. 9<br />
Nastavak na 11. stranici
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007. O 11<br />
Najava 20. kongresa ugostitelja<br />
i turističkih djelatnika<br />
Iznimno nam je zadovoljstvo<br />
ove godine najaviti održavanje<br />
jubilarnog 20. po redu Kongresa<br />
ugostitelja i turističkih djelatnika<br />
u organizaciji Hrvatske obrtničke<br />
komore. Kongres će se održati 5. i<br />
6. studenoga 2007. godine u hotelu<br />
»Ivan« u sklopu hotelskog naselja<br />
»Solaris« kod Šibenika. Domaćin<br />
ovogodišnjeg Kongresa ugostitelja<br />
i turističkih djelatnika je Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> Šibensko-kninske županije.<br />
Na ovogodišnjem Kongresu<br />
razmatrat će se stanje ugostiteljske<br />
struke, provesti rasprava o problemima,<br />
ograničenjima u poslovanju<br />
ove djelatnosti, odnosno općenite<br />
problematike ugostitelja. Nastavno<br />
na dosadašnja iskustva, te imajući<br />
u vidu i ovogodišnji jubilej, očekujemo<br />
da će na Kongresu prisustvovati<br />
više od četiri stotine sudionika,<br />
ugostitelja, te predstavnici naučnih<br />
institucija i ustanova, dužnosnici<br />
Hrvatske obrtničke komore kao i<br />
predstavnici županijskih obrtničkih<br />
<strong>komora</strong>, a jednako tako očekuje se<br />
nazočnost predstavnika nekoliko<br />
ministarstava, saborskih zastupnika,<br />
županijskih čelnika i drugih<br />
uglednih gostiju.<br />
Stručnost, produktivnost i edukacija<br />
samo su neki od zadataka<br />
koji će biti realizirani na ovogodišnjem<br />
Kongresu.<br />
Na 20. kongresu kroz stručna<br />
izlaganja i raspravu, razmatrat će<br />
se <strong>broj</strong>ne teme vezane uz obavljanje<br />
ugostiteljsko-turističke djelatnosti.<br />
Neke od tema/naslova o kojima će<br />
se izlagati na Kongresu su:<br />
– Izlaganja predsjednika Cehova<br />
ugostitelja i turističkih djelatnika<br />
Nastavak sa 10. stranice<br />
područnih obrtničkih <strong>komora</strong> – postojeća<br />
problematika.<br />
– Pregled novosti u novom Zakonu<br />
o ugostiteljskoj djelatnosti i provedbenim<br />
propisima.<br />
– Poticaji, kreditiranje i garancije<br />
za ugostiteljsku djelatnost.<br />
– Globalni trendovi u ugostiteljstvu.<br />
– Zakon o prostornom uređenju i<br />
gradnji, uporabne dozvole.<br />
– Stanje i stručnost ugostiteljskog<br />
kadra.<br />
– Animiranje učenika u ugostiteljska<br />
zanimanja. Školovanje i usavršavanje<br />
postojećeg kadra. Problematika<br />
ugostiteljskih škola.<br />
– Položaj ugostitelja i uloga Suda<br />
časti po novom Zakonu o zaštiti potrošača.<br />
Kakve su mogućnosti za stjecanja kvalifikacije:<br />
SADA ŽELJA POTREBNO JE<br />
Srednja stručna sprema tesar<br />
(3 ili 4-godišnja –<br />
građevinska)<br />
Primjer : građevinar-zidar<br />
(3-godišnja, bivši KV)<br />
Srednja stručna sprema<br />
(3 ili 4-godišnja) – nije<br />
građevinska<br />
Primjer:<br />
uz min. 3 god. radnog<br />
iskustva u zanimanju<br />
za koje se želi<br />
prekvalificirati npr. zidar<br />
Primjer: srednja stručna<br />
sprema (nije građevinska<br />
3 ili 4 godine) – bez<br />
ikakvog radnog iskustva<br />
na poslovima zidara<br />
Dokvalifikacija<br />
uz građevinsku praksu<br />
Primjer:<br />
samo osnovna škola<br />
(0-nekvalificiran)<br />
Prekvalifikacija,<br />
bez ikakve građevinske<br />
prakse<br />
Primjer:<br />
samo osnovna škola<br />
(0-nekvalificiran)<br />
tesar<br />
zidar<br />
zidar<br />
zidar<br />
zidar<br />
zidar<br />
zidar<br />
Najavna konferencija za medije u HOK-u<br />
– Zakon o hrani, Pravilnici i praktična<br />
provedba HACCP načela.<br />
– Hrvatske namirnice u hrvatskoj<br />
kuhinji i u hrvatskom restoranu.<br />
– Prezentacija vina i sljubljivanje<br />
s hranom.<br />
Otvaranje Kongresa planirano<br />
je 5. studenoga u 09:30 sati.<br />
Za vrijeme Kongresa održat će se<br />
tradicionalna Gastro izložba »Naše<br />
malo veliko blago« ugostitelja s<br />
područja Šibensko-kninske županije,<br />
kao i predstavljanje vinara toga<br />
kraja. Gastro izložba održat će se 6.<br />
studenoga s početkom u 20:30 sati.<br />
Domaćini su pripremili prigodna<br />
iznenađenja kojima će se upriličiti<br />
jubilarno održavanje najposjećenijeg<br />
Kongresa u organizaciji HOK-a.<br />
– uz 1 g. radnog iskustva kao tesar, položi se pomoćnički ispit u POK-u i<br />
tako se prekvalificira<br />
(Pomoćnički ispit košta 1200 kn, priprema se sam polaznik na temelju<br />
programa polaganja objavljenog u NN, gdje su definirana područja. Ispitni<br />
rokovi 2 do 3 puta godišnje.)<br />
– također može polagati pomoćnički ispit ako ima srednju tehničku<br />
(4-godišnju) – građevinsku<br />
– polaže se majstorski ispit (2600 kn), oko 4 roka godišnje, pripremaju se<br />
sami ili u školama i ustanovama za obrazovanje odraslih koje nude pripreme<br />
(trajanje priprema oko 3 mjeseca, cijena priprema 5000 do 6000 kn).<br />
– isto je moguće i uz nižu stručnu spremu (1, 2) ali je potrebno 10 g. prakse<br />
u zanimanju za koje se polaže majstorski ispit.<br />
– Radno iskustvo u zanimanju dokazuje se preslikom radne knjižice i<br />
ugovorom o radu ili preslikom radne knjižice i potvrdom od strane<br />
poslodavca da je osoba obavljala poslove u zanimanju za koje polaže<br />
majstorski ispit.<br />
– potrebno je završiti srednju građevinsku školu za zanimanje zidar.<br />
Škola najčešće priznaje opće obrazovne predmete, a ako postoji mogućnost<br />
i neke od stručnih predmeta. Ostali stručni predmeti polažu se, a praktična<br />
nastava mora se odraditi u potpunosti.<br />
– Cijena i duljina trajanja ovise o <strong>broj</strong>u priznatih predmeta<br />
(određuje srednja strukovna škola).<br />
– potrebno je završiti srednju školu u zanimanju zidar (3 godine).<br />
Postoji organizirano obrazovanje odraslih, večernje škole. Priznaje se<br />
praksa u građevinarstvu, ako je predviđen praktični dio nastave.<br />
Trajanje ovakvog obrazovanja je do 2 godine.<br />
– mora završiti srednju školu za zanimanje zidar (3 godine).<br />
Trajanje ovog obrazovanja je 3 godine. Cijena je oko 11.000 kuna,<br />
te 1200 kuna za pomoćnički ispit.<br />
– Treba napomenuti da je do sada Ministarstvo gospodarstva vraćalo troškove prekvalifikacije u iznosu<br />
do 70 % troškova.<br />
I. ŠTAMBUK, M. LEKIĆ<br />
Okvirni program Kongresa po<br />
danima:<br />
4. 11. nedjelja – dolazak sudionika,<br />
smještaj, sjednica Organizacijskog<br />
odbora, članova vodstva Ceha<br />
ugostitelja HOK-a i predsjednika<br />
županijskih cehova ugostitelja, večera.<br />
5. 11. ponedjeljak – prijepodne:<br />
otvorenje kongresa, radni dio,<br />
uvodni pozdravi/govori, izlaganja<br />
predsjednika županijskih cehova<br />
ugostitelja, predstavnika mjerodavnih<br />
institucija, rasprava/pitanja;<br />
poslijepodne: tematska predavanja,<br />
svečana večera.<br />
6. 11. utorak – predavanja/okrugli<br />
stolovi, sjednica Ceha, prezentacija<br />
zaključaka, Gastro izložba.<br />
– Nezadovoljni smo što, velikim<br />
dijelom usuglašen Zakon o trgovini,<br />
nije donesen, čime se bespotrebno<br />
odgađa rješavanje pitanja nepoštene<br />
tržišne utakmice, dumpinga,<br />
kvalificiranosti za rad u trgovini,<br />
ali i stvaranja preduvjeta za rad na<br />
krucijalnom pitanju – donošenju<br />
strategije razvoja hrvatske trgovine<br />
– istaknuo je predsjednik Ceha trgovine<br />
Hrvatske obrtničke komore<br />
(HOK) Boris Vukelić na sjednici<br />
Ceha, na kojoj su sudjelovale i pomoćnica<br />
ministra gospodarstva<br />
Ema Culi i načelnica Odjela za zaštitu<br />
potrošača Đema Bartulović.<br />
Pomoćnica ministra za trgovinu<br />
izrazila je zadovoljstvo suradnjom<br />
sa HOK-om, koja je značajno pridonijela<br />
uvažavanju problematike<br />
male trgovine i često rezultirala zajedničkim<br />
stavovima i prijedlozima.<br />
Ceh trgovine ponovio je stav<br />
kako malu trgovinu treba odvojeno<br />
pratiti, uvažavajući njenu važnost<br />
i specifičnosti (dvadesetak tisuća<br />
trgovaca – obrtnika, znatno više<br />
zaposlenika, obiteljski posao, odgovaranje<br />
za obveze cjelokupnom<br />
imovinom…). Posebice je važno,<br />
rekao je Vukelić, uporno djelovati<br />
na suzbijanju sive ekonomije, vrlo<br />
izražene u trgovini, kao i nelojalne<br />
konkurencije.<br />
Također, Vukelić je izrazio zadovoljstvo<br />
što se u posljednje vrijeme<br />
djelotvorno pristupilo reguliranju<br />
odnosa na tržištu, u skladu<br />
s europskom praksom. Donesen je<br />
niz propisa, među ostalim, i dugo<br />
Rezervacija smještaja:<br />
Marija Pavičić<br />
Solaris Holiday Resort<br />
tel.: 022 361 007; fax: 022 361 800<br />
Web: www.solaris.hr<br />
E-mail: marija.pavicic@solaris.hr<br />
ili info@solaris.hr<br />
Cijene smještaja<br />
• Cijena dvokrevetne sobe po<br />
osobi i danu iznosi 264,00 kn<br />
• Cijena jednokrevetne sobe<br />
(single use) po osobi i danu iznosi<br />
343,20 kn<br />
• Polupansion uključuje smještaj,<br />
buffet-integral-doručak i buffet-integral<br />
ručak ili večeru<br />
Doplata za puni pansion iznosi<br />
70,00 kn po osobi i danu. Boravišna<br />
pristojba nije uključena u cijenu<br />
smještaja i iznosi 4,50 kn po osobi i<br />
danu. U cijenu je uključen pdv. Gostima<br />
su besplatno na raspolaganju<br />
zatvoreni i grijani kompleks bazena<br />
(6 bazena sa grijanom morskom i<br />
slatkom vodom), te korištenje fitness<br />
dvorane.<br />
Pozivamo Vas i ove godine da<br />
se odazovete, te prisustvujete u velikom<br />
<strong>broj</strong>u, kako bismo obilježili<br />
ovogodišnji jubilej.<br />
Točna satnica i program Kongresa<br />
nalaze se na internetskim stranicama<br />
Hrvatske obrtničke komore<br />
http://www.hok.hr ili se informirajte<br />
u matičnim udruženjima ili<br />
područnim obrtničkim <strong>komora</strong>ma.<br />
Za sve dodatne informacije molimo<br />
Vas da se obratite u Hrvatsku<br />
obrtničku komoru na tel. 01 4806<br />
631, ili e-mailom kresimir.tomic@<br />
hok.hr, Krešimir Tomić.<br />
KREŠIMIR TOMIĆ<br />
Ceh trgovine<br />
nezadovoljan<br />
odgađanjem Zakona<br />
o trgovini<br />
očekivani Zakon o posredovanju u<br />
prometu nekretnina, kako bi se regulirao<br />
do sada potpuno nesređeni<br />
dio tržišta. Projekt Hitrorez daje<br />
prve rezultate u djelatnosti trgovine,<br />
pa će se uskoro značajno pojednostavniti<br />
vođenje popisa robe i<br />
ukinuti krajnje birokratska obveza<br />
dostavljanja marži radi praćenja. U<br />
srpnju ove godine stupio je na snagu<br />
i novi Zakon o zaštiti potrošača,<br />
uspješno riješivši dileme i propuste<br />
u primjeni starog zakona.<br />
Zajednički je zaključeno kako taj<br />
zakon osigurava kvalitetnu zaštitu<br />
potrošača, a istovremeno realno postavlja<br />
zadatke i odgovornost pred<br />
prodavatelje roba i usluga, među<br />
kojima su i obrtnici.<br />
– Može se reći da visina određenih<br />
kazni predstavlja novost u našem<br />
zakonodavstvu, jer je primjerena<br />
prekršaju, dok su inače često<br />
previsoke – pa su, ili nenaplative,<br />
ili sredstvo grube represije. Značajna<br />
je novost i mogućnost izvansudskog<br />
rješavanja sporova, među<br />
ostalim i preko Centra za mirenje<br />
pri HOK-u i Suda časti HOK-a – kazao<br />
je Vukelić.<br />
U cilju informiranja obrtnika trgovaca<br />
o novinama u Zakonu o<br />
zaštiti potrošača, organiziraju se tribine,<br />
i tako, nakon već održane tribine<br />
u Osijeku, 16. listopada održat<br />
će se u HOK-u za trgovce Zagrebačke<br />
i Krapinsko-zagorske županije, a<br />
zatim u Rijeci, te u ostalim županijskim<br />
središtima.<br />
SNJEŽANA TOMIĆ
12<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007.<br />
PEDAGOŠKO-DIDAKTIČKE PRETPOSTAVKE ZA OSTVARIVANJE CILJA NAUKOVANJA<br />
Zadaće obrtničkih radionica i radionica<br />
trgovačkih društava<br />
U<br />
strukovnom obrazovanju obrtničke<br />
radionice i radionice trgovačkih<br />
društava osim proizvodne dobivaju i<br />
obrazovnu funkciju te se smatraju obrazovnim<br />
pogonima koji moraju prenositi potrebne<br />
vještine i znanja na naučnika u određenom<br />
zanimanju. Obrazovanje u radionici, koja je<br />
učenje na radnome mjestu, ima pedagoške,<br />
didaktičke i metodičke prednosti. Zadaće u<br />
obrtničkoj radionici ostvaruju se u skladu s<br />
radnim nalozima / narudžbama i s proizvodnjom.<br />
Glavne zadaće u radionici jesu:<br />
– Priprema za stjecanje zanimanja i rad u<br />
struci<br />
– Prenošenje vještina i znanja za određeno<br />
zanimanje<br />
– Prenošenje vještina kroz praktične radove<br />
– Uvod u radne odnose u radionici<br />
– Samostalni rad, djelovanje, primjena naučenog<br />
na praktični stručni rad<br />
– Usvajanje praktičnog mišljenja<br />
– Urastanje u socijalne odnose unutar svijeta<br />
rada i u radnu zajednicu<br />
– Načini ponašanja u društvu (»pravila igre«<br />
u svijetu rada)<br />
– Poticanje razvoja ličnosti<br />
– Proširivanje općeg obrazovanja.<br />
Kako bi se ove zadaće mogle ostvariti, potrebno<br />
je, uz kvalifikacije i pedagoška znanja<br />
koje posjeduje majstor stručni učitelj, razviti<br />
toleranciju i dijalog s naučnicima. Kod prenošenja<br />
vještina na naučnike treba odabrati takve<br />
praktične radove koji sadrže jednostavne<br />
elemente na kojima se može vježbati postupno<br />
ulaženje u složenije zadaće.<br />
Poduka će biti uspješna ako najprije pripremite<br />
naučnika za rad, ako tumačite i pokazujete<br />
na njemu razumljiv način, dopuštate mu<br />
da radi uz nadzor i dajete mu šansu da uvježbava<br />
ono što je naučio. Poduka će biti uspješna<br />
ako je zorna, ako je bliska stvarnom životu<br />
te predočava buduće zahtjeve koje zanimanje<br />
postavlja pred mladog čovjeka.<br />
Zadaće u obrazovnim<br />
institucijama izvan obrta<br />
Gospodarska i tehnička podjela rada vodi<br />
i u obrtu do specijalizacije. To znači da pojedine<br />
obrtničke radionice, koje su u slučaju<br />
obrazovanja ujedno i obrazovni pogoni, ne<br />
mogu prenositi sve vještine i znanja koji su<br />
propisani nastavnim planom i programom za<br />
određeno zanimanje.<br />
Osim toga, stalno se razvijaju i nove tehnike<br />
rada, a to donosi i nove sadržaje u obrazovanju,<br />
za što obrtničke radionice nisu uvijek<br />
dostatno opremljene. Osim toga, neke se<br />
vještine mogu bolje i racionalnije prenijeti u<br />
nekim drugim prostorima, moderno opremljenim,<br />
negoli u radionici.<br />
Nadalje, primjerice, znanja o sigurnosti na<br />
radu i sprečavanju nesreća u pojedinim zanimanjima<br />
mogu se bolje prenositi i usvajati na<br />
za to specijalno organiziranim tečajevima.<br />
Zbog svega na<strong>broj</strong>enog radionice nisu uvijek<br />
jedina mjesta na kojima treba realizirati nastavu.<br />
Ustanove koje tu mogu pomoći su škole<br />
(ako imaju dobro osposobljene radionice) i<br />
specijalni centri za obrazovanje (koje mogu<br />
osnovati obrtničke komore, država, županije,<br />
gradovi). Ti centri imaju sljedeće zadaće:<br />
– Prenositi naučnicima znanja i vještine koje<br />
specijalizirane radionice ne mogu<br />
– Osigurati potpuno obrazovanje u zanimanju<br />
– Prenositi nove radne tehnike i obrazovne<br />
sadržaje prilagođene tehničkom razvitku<br />
– Prenositi šire vještine i znanja koja se odnose<br />
na strukovno područje naukovanja<br />
– Racionalno prenositi vještine (organizacija<br />
rada)<br />
– Prenositi specijalna znanja o sigurnosti na<br />
radu i sprečavanju nesreća.<br />
Obrazovne ustanove izvan obrtničkih radionica<br />
nisu samostalna nastavna mjesta, nego<br />
je njihova zadaća da dopune nastavu u onom<br />
dijelu u kojem to radionica ne može.<br />
Zadaće strukovne škole<br />
Strukovna škola ima zadaću razviti kod<br />
učenika kompetencije neophodne za rad u<br />
zanimanju za koje se školuje. Naročito treba<br />
omogućiti stjecanje strukovnih znanja potrebnih<br />
za zanimanje u određenoj struci, te<br />
prema mjeri učenika razviti praktična znanja i<br />
vještine. Stručno-teoretska znanja u školi imaju<br />
prednost pred ostalim zadaćama koje se u<br />
školi realiziraju.<br />
Zadaće su strukovne škole:<br />
– prenositi stručno-teoretska znanja<br />
– produbljivati stručno-praktična znanja i<br />
vještine<br />
– unapređivati opće obrazovanje.<br />
Iz tog obrazovnog zahtjeva proizlazi da<br />
nastava mora biti bliska praksi i odnositi se<br />
na zanimanje i strukovno područje. Obrtnička<br />
radionica i strukovna škola predstavljaju<br />
u osnovnim zadaćama jedinstven radni prostor<br />
i partneri su u ostvarivanju ciljeva naukovanja.<br />
Pri tome treba paziti na to da se<br />
sva mjesta na kojima se realizira teoretska i<br />
praktična nastava međusobno nadopunjuju.<br />
Važna je i koordinacija između nositelja<br />
ove nastave. Svi nositelji obrazovanja imaju<br />
zadaću da pridonesu realizaciji zajedničkog<br />
obrazovnog cilja. Pri tome je važno da svaki<br />
kvalitetno obavi svoj udio u obrazovnom<br />
procesu. Da bi to bilo što bolje realizirano,<br />
potrebno je:<br />
Usuglasiti okvirne nastavne planove i programe u radionici i školi<br />
Vremenski usuglasiti primjenu različitih obrazovnih metoda na različitim mjestima (školska<br />
radionica, obrtnička radionica)<br />
Osigurati uvide školskih nastavnika u realizaciju praktične nastave u radionici<br />
Surađivati i izmjenjivati iskustva pri kontrolnim i pomoćničkim ispitima između nastavnika<br />
strukovnih škola i stručnih učitelja iz radionica<br />
Organizirati usavršavanje školskih nastavnika u dobro opremljenim obrtničkim pogonima<br />
Polazne točke za osiguranje i<br />
razvijanje kvalitete obrazovanja<br />
Kvaliteta obrazovanja je za budućnost obrta<br />
egzistencijalno pitanje. Na temelju velikog<br />
udjela ljudske radne snage u proizvodnji ili<br />
u pružanju usluga, razina i kvaliteta obrazovanja<br />
iznimno su važne jer gotovo presudno<br />
utječu na kvalitetu proizvodnje. Za osiguranje<br />
i daljnji razvitak kvalitete obrazovanja potrebne<br />
su mnogo<strong>broj</strong>ne mjere.<br />
Osiguranje kvalitete obrazovanja moguće<br />
je u području ne samo obrazovanja za obrtništvo<br />
nego cjelokupnog strukovnog obrazovanja<br />
uz pomoć različitih mjera. Na<strong>broj</strong>it<br />
ćemo neke od njih.<br />
Mjere za osiguranje i daljnji razvitak kvalitete obrazovanja<br />
Bolja usuglašenost i koordinacija obrazovnog rada između obrazovnih mjesta<br />
Brzo prilagođavanje obrazovnih zanimanja i nastavnih programa tehničkom i gospodarskom<br />
razvoju<br />
Poboljšanje pretpostavki za licenciranje obrtničkih radnji i povećanje njihovih sposobnosti za<br />
planiranje izobrazbe<br />
Kontrola, nadzor i savjetovanje obrazovanja u obrtničkim pogonima<br />
Stalno usavršavanje stručnih učitelja<br />
Dovoljno sveukupno vrijeme obrazovanja s obzirom na rastuće zahtjeve<br />
Poboljšanje obrazovnih metoda u obrtničkoj radionici i strukovnoj školi<br />
Korištenje modernih obrazovnih sredstava u obrtničkoj radionici i u strukovnoj ili obrtničkoj<br />
školi<br />
Provođenje izvanradioničkih poučavanja, tamo gdje su ona potrebna<br />
Osiguranje dotacija države i županija za izvanradioničko obrazovanje u ustanovama strukovnog<br />
obrazovanja u obrtu / centri za obrazovanje<br />
Poboljšanje kvalitete obrazovanja u obrtničkim školama<br />
Održavanje odnosno stvaranje učinkovitih školskih radionica u obrtničkim školama<br />
Poboljšanje obrazovanja nastavnika i provođenje stalnih mjera usavršavanja<br />
Frizerski demonstracijski centar – FDC<br />
U<br />
organizaciji Udruge frizerskih obrtnika<br />
a pod pokroviteljstvom Poglavarstva<br />
grada Zagreba i Hrvatske<br />
obrtničke komore ovogodišnji 32. frizerski<br />
demonstracijski centar (FDC), najveća frizerska<br />
manifestacija u Hrvatskoj, održat će se u<br />
nedjelju 18. studenoga 2007. u KD Vatroslava<br />
Lisinskog u Zagrebu. Od 10 do 18 sati nastupit<br />
će proslavljeni Burlingtonsi iz Londona te<br />
vrhunski stilisti poznatih svjetskih proizvođača<br />
frizerskih preparata, pribora i opreme:<br />
JOICO, KADUS i Balmain team iz Pariza, koji<br />
će demonstrirati frizersko umijeće te najnovije<br />
trendove u oblikovanju frizura u svjetskim<br />
metropolama.<br />
Iz Londona u Zagreb dolazi međunarodna<br />
umjetnička direktorica Burlingtons grupe Joanne<br />
Gaunt (Ashley) i Mei Yuk Fung (Yuki).<br />
Međunarodna tvrtka Joico (Connecticut<br />
– SAD), dovodi dvoje renomiranih međunarodnih<br />
stilista i demonstratora, gospodina<br />
Ulfa Schjarpena iz Osla, umjetničkog vođu za<br />
Europu, i gospođicu Wendy wan der Helm.<br />
Međunarodni Kadus (Darmstadt, Njemačka)<br />
tim čine Chris Paralikidis, certificirani Pivot<br />
Point trener i Kornelija Dopa iz Njemačke te<br />
Goran iz Makedonije i Elvira Troskot iz Hrvatske.<br />
Na Balmainovom (Pariz) showu na<br />
32. FDC-u nastupit će Barbera Groenewegen,<br />
jedna od njihovih glavnih edukatorica, i Katja<br />
Garus, prošlogodišnja pobjednica u kategoriji<br />
ekstenzija na Svjetskom prvenstvu frizera,<br />
održanom u Moskvi.<br />
Ove godine FDC osim edukacijske, ima i<br />
humanitarnu namjenu, koja je usmjerena humanitarnoj<br />
udruzi Hrabro srce. Izlagači na<br />
prodajnoj izložbi već su se odazvali pozivu<br />
Udruge frizerskih obrtnika i prihvatili ideju da<br />
pomognu udruzi »Hrabro srce« koja pomaže<br />
bolesnoj djeci i djeci s posebnim potrebama.
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007. O A K 13<br />
U OPATIJI ODRŽANA GASTRO IZLOŽBA<br />
»Okusi i mirisi s<br />
Opatijske rivijere«<br />
okviru nacionalne akcije »HRVAT-<br />
U SKI GASTRONOMSKI DRA-<br />
GULJ«, koju organizira Savez kuhara<br />
mediteranskih i europskih regija, u Opatiji<br />
je 4. listopada 2007. uz suorganizaciju<br />
Turističke zajednice Grada Opatije i<br />
Udruženja obrtnika Opatija organizirana<br />
i održana gastro izložba pod nazivom<br />
»OKUSI I MIRISI S OPATIJSKE<br />
RIVIJERE«.<br />
Na gastro izložbi sudjelovalo je ukupno<br />
15 ugostiteljskih objekata s područja<br />
Opatijske rivijere i Ugostiteljska škola<br />
Opatija.<br />
Da bi sudjelovao na gastro izložbi,<br />
svaki od sudionika bio je u obvezi u<br />
svom ugostiteljskom objektu pripremiti<br />
odabrana jela koja moraju biti u skladu<br />
s hrvatskom autohtonom kuhinjom<br />
i u ponudi ugostiteljskog objekta kojeg<br />
predstavlja, odnosno po kojima je pojedini<br />
restoran prepoznatljiv, i to:<br />
1. hladno predjelo<br />
2. glavno jelo<br />
3. desert.<br />
Za svako od jela bilo je potrebno pripremiti<br />
i dekorirati po 10 porcija na<br />
pladnju ili sličnoj podlozi te donijeti u<br />
izložbeni prostor. Izložbeni primjerci<br />
svih restorana bili su izloženi na velikom<br />
stolu na mjestu događanja – sala hotela<br />
Imperial.<br />
Stručni žiri bio je sastavljen od najvećih<br />
poznavatelja gastronomije: Miro Bogdanović,<br />
Goran Albini Kamanjo, Željko<br />
Suhadolnik, Braco Sanjin, Ante Zekić,<br />
Zdenko Perčinić, Franko Lukež, Damir<br />
Modrušan i Ante Ivić.<br />
U okviru gastro izložbe bila je organizirana<br />
enološka radionica na temu »Sljubljivanje<br />
vina i sira«, kao i predavanje na<br />
temu »Gastronomija u turizmu«.<br />
Sve u svemu, jedna vrlo sadržajna i<br />
kvalitetna gastromanifestacija.<br />
UDRUŽENJE OBRTNIKA VELIKA GORICA<br />
Šesta gastro izložba i<br />
Povelja prijateljstva<br />
Udruženje obrtnika Velika Gorica – Sekcija ugostitelja<br />
u suradnji s Turističkom zajednicom<br />
Grada Velike Gorice, a pod pokroviteljstvom Grada<br />
Velike Gorice, te supokroviteljstvom Zagrebačke<br />
županije i Obrtničke komore Zagreb, organiziralo je<br />
24. 10. 2007. godine 6. po redu GASTRO IZLOŽBU<br />
TUROPOLJA, kako bi se stanovnicima Velike Gorice<br />
i Turopolja, grada Zagreba i šire, prezentirala ugostiteljsko-turistička<br />
ponuda Turopolja.<br />
– Zahvaljujemo svima koji su nas podržali i dali<br />
svoj doprinos u organizaciji ove izložbe, posebno<br />
Gradskom Poglavarstvu Grada Velike Gorice,<br />
Zagrebačkoj županiji i Obrtničkoj komori Zagreb,<br />
na prihvaćanju pokroviteljstva i, naravno, našim<br />
ugostiteljima i obrtnicima koji su nam pripremili<br />
ovu prekrasnu izložbu. Posebno pozdravljam predstavnike<br />
i goste na 6. gastro izložbi iz: Dubrovačkoneretvanske<br />
županije i Udruženja obrtnika Korčula<br />
– Lastovo koji su na naše zadovoljstvo sa svojim<br />
bogatstvom i ljepotom mediteranske gastro<br />
ponude sastavni dio GASTRO TUROPOLJA, te<br />
predstavnike Svetog Ivana Zeline, Hrvatske Kosta-<br />
jnice i Vrbovca, kao i svih ostalih<br />
krajeva koji su obogatili ovu našu<br />
manifestaciju. Naročito zahvaljujemo<br />
domaćinima cijele manifestacije,<br />
Srednjoškolskom centru i<br />
Srednjoj strukovnoj školi Velika<br />
Gorica, te s ponosom predstavljamo<br />
učenike ugostiteljske škole,<br />
zanimanja kuhar i konobar, kao i<br />
svim institucijama, mnogo<strong>broj</strong>nim<br />
udrugama, obrtnicima i tvrtkama<br />
našeg Grada, koji su svojim sudjelovanjem<br />
pridonijeli uspješnoj<br />
organizaciji Gastrofesta 2007.<br />
– istaknula je Štefa Kos, predsjednica<br />
Udruženja obrtnika Velika<br />
Gorica u pozdravnom govoru. U<br />
ime Obrtničke komore Zagreb sve<br />
nazočne je pozdravio Miroslav<br />
Čihak, potpredsjednik Obrtničke<br />
komore Zagreb.<br />
Za vrijeme održavanja 6. gastro<br />
izložbe Ivan Obad, predsjednik<br />
Obrtničke komore Zagreb i Sveto Pejić, predsjednik<br />
Obrtničke komore Dubrovačko-neretvanske<br />
županije potpisali su Povelju prijateljstva. Tom<br />
prigodom je istaknuto kako je potpisivanje ove Povelje<br />
rezultat dugogodišnjeg druženja i prijateljstva<br />
između udruženja obrtnika gradova Korčule i Lastova<br />
i Grada Velike Gorice. Svečanom potpisivanju<br />
Povelje prijateljstva bili su nazočni Mato Topić,<br />
predsjednik Hrvatske obrtničke komore, Vesna<br />
Marijetić, zamjenica gradonačelnika Grada Velike<br />
Gorice, Petar Sindičić, glavni tajnik HOK-a, potpredsjednici<br />
Obrtničke komore Zagreb: Miroslav<br />
Čihak, Stjepan Valjak i Marija Subota, Boris Trupec,<br />
tajnik, Jolanda Lipanović, predsjednica Udruženja<br />
obrtnika Korčula – Lastovo, Štefa Kos, predsjednica<br />
Udruženja obrtnika Velike Gorice, sa suradnicima,<br />
predstavnici Udruženja obrtnika grada Zagreba<br />
kao i mnogi drugi uvaženi gosti. Svi sudionici su<br />
se složili kako je jedan od najvažnijih ciljeva potpisivanja<br />
Povelje zajednički rad na zaštiti, promicanju,<br />
unapređenju i razvoju gospodarskih, obrazovnih i<br />
stručnih interesa obrtništva.
14 O A K<br />
A R E A A I ESTA I A E ET R ATS A<br />
Zlatna povelja<br />
Zadarskoj županiji<br />
Jubilarna, peta po redu nacionalna manifestacija<br />
»Eko-etno <strong>Hrvatska</strong>« koja se od 11.<br />
do 16. rujna odvijala u sklopu Jesenskog<br />
međunarodnog Zagrebačkog velesajma, na<br />
kojoj se na izložbenom prostoru od ukupno<br />
8000 četvornih metara predstavilo ukupno 18<br />
županija, nekoliko gradova i općina te više<br />
od 600 malih izlagača, donijela je novi trijumf<br />
Zadarske županije kojoj je ponovo pripala<br />
Zlatna povelja za ukupnost nastupa.<br />
Izložbi su svakodnevno prisustvovali <strong>broj</strong>ni<br />
državni i županijski dužnosnici, etablirani<br />
stručnjaci te mnogo<strong>broj</strong>ni posjetitelji. Priredba<br />
se održala pod visokim pokroviteljstvom<br />
Vlade Republike Hrvatske, Ministarstva poljoprivrede,<br />
šumarstva i vodnoga gospodarstva<br />
te Ministarstva mora, turizma, prometa<br />
i razvitka.<br />
Na sada već tradicionalnoj »Eko-etno večeri«,<br />
središnjem dijelu priredbe, dodijeljene su<br />
<strong>broj</strong>ne nagrade i priznanja izlagačima. Tako<br />
je zlatna povelja za najbolji nastup pripala<br />
Zadarskoj, srebrna povelja Vukovarsko-srijemskoj,<br />
a brončana Ličko-senjskoj županiji.<br />
Posebna priznanja ocjenjivačkog suda za<br />
oblikovanje izložbenog prostora dobili su<br />
Primorsko-goranska, Međimurska i Splitskodalmatinska<br />
županija.<br />
Zahvaljujući vrijednim izlagačima, poljoprivrednim<br />
i turističkim djelatnicima koji<br />
su proteklih šest dana prezentirali raskoš-<br />
ni folklor, izvorni melos, tradicionalna jela<br />
i pića, zdravu hranu i stare obrte hrvatskih<br />
ruralnih krajeva, s pravom se može reći da<br />
je ovogodišnji »Eko-etno <strong>Hrvatska</strong>« ispunio<br />
sva očekivanja organizatora i mnogo<strong>broj</strong>nih<br />
posjetitelja koji s nestrpljenjem očekuju šestu<br />
manifestaciju »Eko-etno <strong>Hrvatska</strong>«.<br />
Zlatna povelja za najbolji nastup pripala<br />
je Zadarskoj županiji za originalno uređen<br />
štand Zadarske županije autora Nevena Stojakovića.<br />
Na štandu u obliku bracere dugačkom 19,<br />
a širokom 7 metara pod nazivom Tun Mali<br />
svoje proizvode i usluge ponudili su: Turistička<br />
zajednica Zadarske županije, Maraska,<br />
Badel 1862 – Vinarija Benkovac, Solana Nin,<br />
Ribarska zadruga »Ribarska sloga«, Mataš<br />
– M. N., Sirana – Mala sirena, Vina Bibich,<br />
Kalina, Joskro, OPG Nikica Žanpera, Udruga<br />
pčelara »Velebit«, OPG Zlatko Kaštelanac,<br />
OPG Krešimir Dražina, OPG Buljat, Bodulica<br />
Ramov, PTO Nekić i OPG Babac Sandra, te<br />
Južnomoravska regija iz Republike Češke, a<br />
u sklopu Češko-Hrvatske komore za međunarodnu<br />
suradnju.<br />
Zadrani su i ovom prilikom pod organizacijom<br />
Zadarske županije demonstrirali suradnju<br />
i zajedništvo gospodarskih subjekata<br />
obrta, tvrtki, zadruga, a sve u cilju afirmacije<br />
izvornih proizvoda na čemu se već godinama<br />
radi i postižu već zapaženi rezultati.<br />
VIROVITICA – Upravni odbor Obrtničke<br />
komore Virovitičko-podravske županije razmatrao<br />
je komorsko financijsko poslovanje<br />
tijekom devet ovogodišnjih mjeseci, te usvojio<br />
nekoliko značajnih zaključaka vezanih za<br />
održane i predstojeće aktivnosti.<br />
Što se tiče financijskog poslovanja istaknuto<br />
je da su porasli prihodi od članarina udruženja,<br />
posebno Pitomačkog, kao i prihodi s<br />
naslova majstorskih ispita, tako da je <strong>komora</strong><br />
ostvarila pozitivan rezultat od 96.860 kuna.<br />
Raspravljajući o stipendiranju učenika za<br />
deficitarna zanimanja i inicijativi o zajedničkom<br />
stipendiranju na razini lokalnoga gospodarskog<br />
i obrtničkog klastera građevinara,<br />
zaključeno je da je obrtnički klaster spreman<br />
ući u sufinanciranje stipendija za četiri<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007.<br />
U RA I B R IR ITI A<br />
Povelja prijateljstva<br />
sa OK Zagreb<br />
Povelja će, zbog niza zajedničkih interesa na razvoju obrtništva, biti<br />
potpisana 29. listopada ove godine u Obrtničkoj komori Virovitičkopodravske<br />
županije<br />
Sa sjednice Odbora<br />
zidara i jednog tesara u školskoj 2008./2009.<br />
godini.<br />
Pred komorskim Upravnim odborom bilo<br />
je još nekoliko tema, a jedna od njih se odnosila<br />
i na potpisivanje Povelje prijateljstva s<br />
Obrtničkom komorom grada Zagreba.<br />
Povelja će, zaključeno je, zbog niza zajedničkih<br />
interesa na razvoju obrtništva, biti potpisana<br />
29. listopada ove godine u Obrtničkoj<br />
komori Virovitičko-podravske županije.<br />
Sjednica Upravnog odbora Područne obrtničke<br />
komore Virovitica završila je, uvijek aktualnom<br />
temom, o nužnosti sprečavanja rada<br />
na crno, ovaj puta s posebnim naglaskom na<br />
djelatnost klesarstva. Obrtnici očekuju da inspekcijske<br />
službe konačno stanu na kraj nelegalnom<br />
radu. K. K.<br />
VIROVITICA – Kao i proteklih<br />
godina suradnja hrvatskih<br />
obrtnika s područja Virovitičkopodravske<br />
županije i slovenskih<br />
obrtnika iz Novog Mesta, kao i<br />
obrtničkih srednjih škola, Industrijsko-obrtničke<br />
škole Virovitica<br />
i Školskog centra u Novom<br />
Mestu, uspješno se nastavlja i<br />
ove godine.<br />
Nakon što su obrtnici Novog<br />
Mesta, u siječnju, nastupili<br />
na ovogodišnjem virovitičkom<br />
sajmu VIROEXPO, a delegacija<br />
Industrijsko-obrtničke škole,<br />
krajem svibnja, posjetila Školski<br />
centar u Novom Mestu, u uzvratni<br />
posjet našim obrtnicima<br />
slovenske kolege, predvođene<br />
svojim novim predsjednikom,<br />
Francom Bukovcem, stigli su<br />
22. rujna.<br />
Cjelodnevno druženje započelo<br />
je prijemom u Područnoj<br />
obrtničkoj komori Virovitica<br />
gdje je goste pozdravio predsjednik<br />
Obrtničke komore Vi-<br />
Lički obrtnici u Međugorju<br />
GOSPIĆ – Odlukom Upravnog odbora Područne obrtničke komore polovicom listopada<br />
organizirano je drugo po redu hodočašće ličko-senjskih obrtnika u Međugorje. Na upravnom<br />
odboru je dogovoreno da će troškove prijevoza ravnopravno snositi POK te udruženje<br />
Gospić, Otočac, Novalja i Senj. Kako se i očekivalo, problema oko popunjavanja autobusa<br />
nije bilo. (Ž. M.)<br />
SLOVENSKI OBRTNICI U UZVRATNOM POSJETU VIROVITIČKO-PODRAVSKIM KOLEGAMA<br />
Partnerstvo hrvatskih i slovenskih obrtnika<br />
U tvornici KIO keramika razgovaralo se o mogućnostima poslovne suradnje čiji rezultat bi bio veći plasman pločica u Sloveniju koja ih sada<br />
uglavnom kupuje u Italiji i drugim europskim zemljama<br />
Predsjednik<br />
OOZ Novo<br />
Mesto, Franc<br />
Bukovec i<br />
predsjednik<br />
POK-a<br />
Virovitica,<br />
Josip<br />
Novogradec<br />
rovitičko-podravske županije,<br />
Josip Novogradec, a nastavljeno<br />
je sastankom u prostorijama<br />
Udruženja obrtnika Orahovice i<br />
obilaskom grada.<br />
Domaćin i organizator poslovnih<br />
razgovora bila je KIO<br />
keramika Orahovica koja je za<br />
sudionike susreta, njih tridesetak,<br />
organizirala obilazak pogona<br />
proizvodnje keramičkih<br />
pločica i zajednički ručak. Za<br />
boravka u tvornici keramičkih<br />
pločica razgovaralo se o<br />
mogućnostima poslovne suradnje<br />
čiji rezultat bi bio veći plasman<br />
pločica u Sloveniju koja ih<br />
sada uglavnom kupuje u Italiji<br />
Domaćini<br />
i gosti u<br />
pogonu<br />
tvornice<br />
KIO<br />
keramika<br />
Orahovica<br />
i drugim europskim zemljama. ljenik Ivan Krajnc, ima iznimno<br />
Izvjesnost suradnje je tim veća visoko mišljenje.<br />
što je novi predsjednik obrtnika Druženje hrvatskih i slovenskih<br />
obrtnika završilo je na<br />
Novog Mesta, Franc Bukovec,<br />
građevinar po struci, te i to što Jankovcu, u Parku prirode »Papuk«,<br />
uz veselje zajedničkih tre-<br />
o njemu kao čovjeku i poduzetniku,<br />
dosadašnji dugogodišnji nutaka i uživanje u prekrasnom<br />
predsjednik Območne obrtne krajoliku.<br />
zbornice Novog Mesta, umirov- K. K.
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007. O A K 15<br />
U<br />
organizaciji Obrtničke komore<br />
Zagreb i OK Krapinsko-zagorske<br />
županije i pod pokroviteljstvom<br />
Hrvatske obrtničke komore u utorak<br />
16. 10. 2007. godine u Velikoj dvorani<br />
Matice hrvatskih obrtnika održana<br />
je tribina na temu: NOVI ZAKON O<br />
ZAŠTITI POTROŠAČA I ALTERNA-<br />
TIVNO RJEŠAVANJE POTROŠAČKIH<br />
I TRGOVAČKIH SPOROVA. Na tribini<br />
su ugledni stručnjaci i praktičari iz<br />
područja zaštite potrošača i alternativnog<br />
načina rješavanja sporova koji su i članovi<br />
pregovaračke skupine za usklađivanje<br />
hrvatskih propisa s pravom Europske<br />
OBRTNIČKA KOMORA ZAGREB<br />
Tribina o novom Zakonu o zaštiti potrošača<br />
unije iz područja zaštite potrošača govorili<br />
između ostalog:<br />
– Kako će odredbe novog Zakona utjecati<br />
na poslovanje svih obrtnika (ne samo<br />
trgovaca) koji na tržištu nude potrošačima<br />
svoje proizvode ili usluge<br />
– Koje su ovlasti Državnog inspektorata<br />
po novom Zakonu<br />
– Kako izbjeći sporove s potrošačima, a<br />
što napraviti kada do spora dođe<br />
– Kako trgovačke sporove s poslovnim<br />
partnerima umjesto u skupom i dugotrajnom<br />
sudskom postupku rješavati brže,<br />
jeftinije i kreativnije pred Centrom za mirenje<br />
pri HOK-u.<br />
Predavači su bili Ema Culi, dipl. oec.,<br />
pomoćnica ministra gospodarstva rada i<br />
poduzetništva u Upravi za trgovinu i unutarnje<br />
tržište, Đema Bartulović, dipl. oec.,<br />
načelnica Odjela za zaštitu potrošača u Upravi<br />
za trgovinu i unutarnje tržište, i Suzana<br />
Kolesar, dipl. iur., tajnica Suda časti i Centra<br />
za mirenje pri HOK-u.<br />
Skup su otvorili Miroslav Čihak, potpredsjednik<br />
Obrtničke komore Zagreb i Dragutin<br />
Ranogajec, predsjednik Obrtničke komore<br />
Krapinsko-zagorske županije. Skupu su<br />
nazočili i visoki gosti: potpredsjednik HOKa<br />
Željko Vrbanus, predsjednik Ceha trgovine<br />
HOK-a Boris Vukelić, predsjednik Udruge<br />
potrošača Ilija Rkman, i drugi. Potpredsjednik<br />
OK Zagreb Miroslav Čihak u uvodnom<br />
je govoru pozdravio goste i obrtnike te ukazao<br />
na važnost donošenja cjelovitog zakona<br />
o zaštiti potrošača, kao i na priznanje države<br />
koje je ovim Zakonom ukazano HOK-u time<br />
što je pored postojećih javnih ovlasti dobio<br />
i ovlast provođenja postupaka mirenja pred<br />
Centrom za mirenje pri HOK-u. Ukazao je<br />
na važnost nagodbe u postupku mirenja<br />
koja ima snagu ovršne isprave.<br />
Sudionici tribine zaključili su da je novi<br />
Zakon o zaštiti potrošača dobar za potrošače<br />
te da se konačno treba donijeti zakon o suzbijanju<br />
rada na crno.<br />
JUBILARNI DESETI OBRTNIČKI I GOSPODARSKI SAJAM U KRIŽEVCIMA<br />
Predstavljaju se austrijski gospodarstvenici<br />
KRIŽEVCI – Započele su pripreme<br />
za jubilarni, deseti Obrtnički i<br />
gospodarski sajam Koprivničkokriževačke<br />
županije, središnju županijsku<br />
manifestaciju koja će se<br />
održati od 9. do 11. studenoga u<br />
Križevcima. Od prošle godine sajam<br />
se održava u većem i prostranijem<br />
prostoru, u hangaru bivše vojarne i<br />
oko njega. Na križevačkom se sajmu<br />
okuplja svake godine sve više<br />
izlagača, a uza zanimljiv zabavni<br />
program, veći je i <strong>broj</strong> posjetitelja.<br />
– U tijeku je primanje prijava<br />
izlagača i priprema programa za<br />
Obrtnički i gospodarski sajam u<br />
Križevcima. I ove godine zamjetan<br />
je znatno veći interes gospodarstvenika<br />
i obrtnika za izlaganje u<br />
odnosu na prethodnu godinu. Ove<br />
godine zemlja partner sajma bit će<br />
Austrija, o čemu detalje dogovara-<br />
mo s njihovim odjelom za vanjsku<br />
trgovinu u austrijskom veleposlanstvu.<br />
Očekujemo da će grupa<br />
austrijskih tvrtki izložiti proizvode<br />
i usluge na sajmu. Regija partner<br />
ove je godine talijanska pokrajina<br />
Friuli Venezia Giulia s kojom je<br />
Koprivničko-križevačka županija<br />
nedavno potpisala sporazum o suradnji.<br />
S obzirom na to da je sajam<br />
već više godina međunarodnog karaktera<br />
i ove će nam se godine pridružiti<br />
izlagači iz BiH i Mađarske.<br />
Za sajam pripremamo tematske<br />
programe, a jedan od njih bit će vezan<br />
i uz vino, s obzirom na to da se<br />
sajam održava u vrijeme Martinja.<br />
Za posjetitelje pripremamo <strong>broj</strong>ne<br />
zabavne sadržaje, a i ove godine<br />
ćemo osigurati glavnu nagradu,<br />
osobni automobil, pa vjerujemo<br />
da će i to pridonijeti posjetu jer će<br />
S potpisivanja ugovora u Obrtničkoj komori Koprivničko-križevačke županije<br />
svaka kupljena ulaznica ući u bubanj<br />
za vrijedne nagrade – rekao je<br />
Darko Koren, predsjednik Organizacijskog<br />
odbora sajma i zamjenik<br />
koprivničko-križevačkog župana.<br />
Organizatori sajma su Koprivničko-križevačka<br />
županija, Grad<br />
Križevci, Križevački poduzetnički<br />
centar, PORA – Razvojna agencija<br />
Podravine i Prigorja, Županijska<br />
gospodarska <strong>komora</strong>, Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> Koprivničko-križevačke<br />
županije, Udruženje obrtnika Križevci<br />
te županijska i križevačka<br />
Turistička županija.<br />
Nositelj financijsko-komercijalnih<br />
poslova je Križevački poduzetnički<br />
centar u kojem prijave za<br />
izlaganje primaju do kraja listopada.Cijena<br />
četvornog metra izlagačkog<br />
prostora u zatvorenom dijelu<br />
je 225 kuna, četvorni metar poluopremljenog<br />
prostora košta 170<br />
kuna, dok obrtnici na otvorenom<br />
prostoru mogu izlagati za samo 60<br />
kuna po četvornome metru. Usto,<br />
izdat će se i katalog sajma, kao i<br />
dosadašnjih godina, a obrtnici su<br />
obavezni platiti još sto kuna upis u<br />
sajamski vodič.<br />
Radionica o<br />
clusterima<br />
U organizaciji Udruženja<br />
obrtnika Koprivnica kao<br />
domaćina i GTZ-a (Njemačkog<br />
društva za tehničku podršku)<br />
u Koprivnici je 16. listopada<br />
2007. organizirana 2. radionica<br />
o clusterima kojoj su nazočili<br />
predstavnici razvojnih agencija<br />
iz Varaždina, Čakovca i Koprivnice,<br />
predstavnici clustera,<br />
Koprivničkog poduzetnika i<br />
sami poduzetnici zainteresirani<br />
za cluster.<br />
Prva radionica poslužila je za<br />
upoznavanje s osnovama clustera<br />
i austrijskim iskustvima u<br />
tom području. Ova je radionica<br />
imala svrhu definirati potencijalne<br />
nosioce razvoja clustera za<br />
pojedine županije ili regije.<br />
Svi su se sudionici složili da<br />
bi ta uloga u današnjem sustavu<br />
organizacije institucija koje se<br />
bave poticanjem poduzetništva<br />
trebala pripasti razvojnim agencijama.<br />
U tom smislu će Udruženje<br />
obrtnika Koprivnica u<br />
ime zainteresiranih za osnivanje<br />
clustera uputiti molbu županijskoj<br />
razvojnoj agenciji PORA da<br />
preuzme »brigu« o clusterima<br />
za područje Koprivničko-križevačke<br />
županije. Udruženje obrtnika<br />
Koprivnica će i dalje inicirati<br />
razvoj clustera, a za onaj u<br />
osnivanju (cluster »proizvođača<br />
suvenira«) imat će i dalje lidersku<br />
ulogu.<br />
MESAP AGRO<br />
17. i 18. studenoga u novoizgrađenoj sajamskoj dvorani u Nedelišću<br />
Međimurski sajam poduzetništva MESAP iz Nedelišća organizira<br />
prvu specijaliziranu sajamsku manifestaciju pod nazivom MESAP<br />
AGRO koja će se 17. i 18. studenoga 2007. održati u novoizgrađenoj<br />
sajamskoj dvorani u Nedelišću. Uz stručne sadržaje i predavanja te<br />
bogat zabavni program u dvorani veličine 2500 m² posjetitelji će moći<br />
vidjeti opremu za farme, voćnjake i vinograde, staklenike i plastenike,<br />
procesnu opremu za finalizaciju proizvoda na malim gospodarstvima,<br />
mehanizaciju, sjemensku robu i zaštitna sredstva…<br />
Dodatne informacije saznajte od organizatora, tvrtke<br />
MESAP d.o.o., Marčec Josipa 27, 40305 Nedelišće,<br />
tel: 040 822 850, fax: 040 822 851,<br />
e-mail marjan@mesap.hr , web www.mesap.hr<br />
Tražimo zastupnike!!! Programi proizvodnje za male i velike tvrtke
16 ŽUPANIJE<br />
O AGRE<br />
10000 ZAGREB, Ilica 49<br />
++ 385 01/48 46 741, 48 06 555<br />
++ 385 01/48 46 615<br />
E obrtnicka-<strong>komora</strong>-zagreb@zg.t-com.hr<br />
P Ivan Obad STRANICU PRIPREMILA:<br />
T<br />
Fedora Zoković<br />
UDRUŽENJE OBRTNIKA ZAPREŠIĆ<br />
Deveti sajam gospodarstva:<br />
najviše izlagača proizvođača!<br />
O<br />
d 12. do 14. listopada 2007. godine<br />
u organizaciji Udruženja obrtnika<br />
Zaprešić, a pod pokroviteljstvom<br />
Ministarstva gospodarstva, rada<br />
i poduzetništva Republike Hrvatske,<br />
Zagrebačke županije i Grada Zaprešića<br />
održan je 9. sajam gospodarstva u okviru<br />
obilježavanja Jelačićevih dana i Dana<br />
Grada Zaprešića.<br />
Na prostoru Srednje škole »Ban Josip<br />
Jelačić« nastupilo je 207 izlagača. Ove<br />
godine najviše ih je bilo iz proizvodnih<br />
djelatnosti, te uslužnih i trgovine. Koordinator<br />
programa bila je Turistička zajednica<br />
grada Zaprešića, a <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong>, Obrtnička <strong>komora</strong> Zagreb, općine<br />
Bistra, Brdovec, Luka, Jakovlje, Marija<br />
Gorica, Dubravica, te prvi put Zagrebačka<br />
banka – banka partner bili su sponzori<br />
sajma. Udruženje obrtnika Zaprešić za-<br />
OK DUBROVAČKO-NERETVANSKE ŽUPANIJE<br />
20000 DUBROVNIK, Široka 4/2<br />
++ 385 020/323 550, 323 560<br />
E : hok-dubro-neret-zupanije@du.t-com.hr,<br />
hok-dubrovnik@t-com.hr<br />
P Svetan Pejić STRANICU PRIPREMIO:<br />
Nikola Kalafatović<br />
Nikola Kalafatović<br />
hvaljuje svim sponzorima na pomoći pri<br />
realizaciji 9. sajma gospodarstva. Sajam je<br />
i međunarodnog karaktera s obzirom na<br />
to da su nastupili već tradicionalno i izlagači<br />
iz Slovenije u organizaciji Območne<br />
obrtne zbornice Brežice, te Turistička zajednica<br />
Koprivnice sa svojom prezentacijom<br />
starih zanata.<br />
Sve nazočne pozdravio je Milan Ermacora,<br />
predsjednik Udruženja obrtnika<br />
Zaprešića, a Sajam je službeno proglasio<br />
otvorenim Ivan Bračić, zamjenik ministra<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva.<br />
Sajam je bio odlično posjećen, i postao<br />
je prvorazredna gospodarska priredba<br />
ovoga područja. Suradnja Udruženja<br />
obrtnika Zaprešić i Grada Zaprešića vrlo<br />
je dobra, kao i suradnja s jedinicama lokalne<br />
samouprave. Sve su institucije<br />
dale punu podršku budućnosti sajma.<br />
I RA I I AS A U SU E IRA TREBA<br />
POSVETITI ODGOVARAJUĆU PAŽNJU<br />
Praćenje svjetskih<br />
trendova nameće<br />
se kao nužnost<br />
organizaciji USAID-a (poduzetna <strong>Hrvatska</strong>), regionalne razvojne<br />
agencije DUNEA d.o.o. i Obrtničke komore Dubrovač-<br />
U<br />
ko-neretvanske županije, u Malom Stonu je 9. 10. 2007. organizirana<br />
radionica za proizvođače suvenira. Cilj radionice bio je upoznati<br />
proizvođače o trendovima suvremenog dizajna po vrstama proizvoda,<br />
razvoja proizvoda uvjetovanog tržištem, tj. kako dizajnirati<br />
proizvode imajući u vidu krajnje kupce, kako proizvod upakirati te<br />
važnost »priče« koju proizvod treba prenijeti.<br />
Bilo je riječi i o pitanju troškova i određivanju cijena, naplati potraživanja<br />
od trgovina kao i o legalnim organizacijskim oblicima u<br />
različitim fazama kreiranja i rasta proizvoda.<br />
Radionicu su vodile Jane Griffiths, menadžerica i poslovna savjetnica<br />
s velikim iskustvom u međunarodnom razvoju, specijalist<br />
za tradicionalne obrte i mala i srednja poduzeća u gospodarstvima<br />
u razvoju i Vendi Borović iz Splita, s dugogodišnjim iskustvom u<br />
proizvodnji i plasmanu suvenira, koja i sama proizvodi suvenire<br />
koje plasira pretežno kroz svoju galeriju.<br />
Po reakcijama nazočnih obrtnika i onih koji to tek trebaju postati,<br />
radionica je otvorila neka veoma zanimljiva pitanja i ponudila moguća<br />
rješenja za pojedine ideje i proizvode koji su obrtnici prezentirali<br />
tijekom radionice. Dogovoreno je da se nastavi suradnja triju institucija<br />
na ovoj zanimljivoj temi u koju bi svakako trebalo uključiti<br />
trgovce kao neizostavnu kariku u lancu plasmana suvenira.<br />
U<br />
P<br />
Velikoj dvorani Matice hrvatskih<br />
obrtnika u organizaciji<br />
Obrtničke komore Zagreb i<br />
Udruženja obrtnika grada Zagreba, u<br />
četvrtak, 25. 10. 2007. godine održan je<br />
okrugli stol na temu: Obrazovanje, clusteri,<br />
krediti, na kojem su sudjelovali<br />
uvaženi visoki gosti iz grada, županije<br />
i državnih institucija: Ivan Bračić, pomoćnik<br />
ministra MINGORP-a, Milan<br />
Bandić, gradonačelnik Grada Zagreba,<br />
Ladislav Prežigalo, pročelnik Ureda za<br />
gospodarstvo Grada Zagreba, Krunoslav<br />
Pilko, pročelnik Upravnog odjela<br />
za gospodarstvo Zagrebačke županije,<br />
i drugi visoki gosti.<br />
– »Obrazovanje, clusteri i krediti«<br />
ili drugim riječima znanje, udruživanje i<br />
poticaji, po našem mišljenju predstavljaju<br />
ključna područja našega zajedničkog<br />
djelovanja u predstojećem razdoblju sve<br />
jačega gospodarskog razvoja, a pogotovo<br />
u procesima prilagođavanja i pridruživanja<br />
našega gospodarstva gospodarstvima<br />
zemalja Europske unije. Ovaj okrugli stol<br />
smo organizirali kako bismo zajedno<br />
obrtnici-poduzetnici, predstavnici najviših<br />
institucija državne vlasti i lokalne<br />
samouprave pokušali osmisliti, pokrenuti<br />
i realizirati gospodarske projekte u<br />
cilju bržeg i kvalitetnijeg stjecanja znanja,<br />
stvaranja konkurentnog proizvoda kao i<br />
podizanja razine kreditiranja poduzetnika,<br />
te da zajedno dođemo do kvalitetnih<br />
zaključaka, dogovora i čvrstih rokova za<br />
njihovo izvršavanje.<br />
U tom smislu neke od današnjih tema<br />
već su se i počele realizirati upravo zahvaljujući<br />
do<strong>broj</strong> suradnji Komore i Udruženja<br />
s državnim, gradskim i županijskim<br />
institucijama – istaknuo je u uvodnom<br />
govoru Ivan Obad, predsjednik Obrtničke<br />
komore Zagreb.<br />
Nakon izlaganja mnogih sudionika<br />
okruglog stola doneseni su sljedeći zaključci:<br />
U vezi rada Obrtničkog učilišta pri<br />
Udruženju obrtnika grada Zagreba te<br />
osnivanja Obrtničkog centra, nakon vrlo<br />
elješac je poluotok sa statusom<br />
otoka i kao takav<br />
uvijek je iznova tajanstven<br />
i predivan u svojim krajnostima.<br />
Presijeca ga raskrižje<br />
drevnog vremena i modernih<br />
tokova, divlji je u biljnom i životinjskom<br />
svijetu, a pitom u<br />
ljudima, smješten je između<br />
kulturnih bisera Dubrovnika i<br />
Korčule, a ipak je centar svijeta<br />
sam za sebe.<br />
Kažu kako se vremena mijenjaju,<br />
što je točno u kontekstu<br />
društveno-tehnološkog razvoja<br />
i klimatskih utjecaja. Međutim,<br />
za nas iz tradicijskog obrta Pastoris,<br />
snaga prirode, regionalni<br />
identitet i univerzalne vrijednosti ostaju<br />
uvijek iste i nepromjenljive. Na tim temeljima<br />
počiva, kako naš svjetonazor, tako i<br />
cjelokupno poslovanje obrta Pastoris.<br />
Iako se oslanja na stoljetnu obiteljsku<br />
tradiciju i recepturu, obrt je pravno star<br />
tri godine i još je u fazi promatranja i orijentacije<br />
u odabiranju pravog puta prema<br />
ostvarenju zadanih ciljeva. Stavljanjem<br />
sadržaja i forme u ravnotežu krenuli<br />
smo dužim i težim putem, ali to je cijena<br />
dugoročnosti, održivosti i isplativosti.<br />
Usprkos svim administrativnim, tržišnim<br />
i marketinškim labirintima uspijevamo<br />
se razvijati i pritom zadržati kvalitetu<br />
i prirodnost konačnih proizvoda.<br />
A ti su proizvodi velika i šarolika<br />
paleta proizašla iz pelješkog, narodnog<br />
naslijeđa u poznavanju, uzgoju i preradi<br />
aromatičnog i ljekovitog bilja te drugih<br />
prirodnih plodova pelješke zemlje, sunca<br />
i mora. Tvrdoglavo inzistiramo na ručnoj<br />
obradi bez uporabe konzervansa i drugih<br />
umjetnih preparata. Bazirani smo na<br />
tri osnovne proizvodne linije: Pelješku<br />
biljnu kozmetiku, Pelješki put zdravlja i<br />
Okus Pelješca.<br />
PELJEŠKA BILJNA KOZMETIKA:<br />
U prošlosti, bez umjetnih industrijskih<br />
preparata, generacije peljeških žena<br />
koristile su aromatično i ljekovito bilje za<br />
naglašavanje ljepote i njegu tijela. Proizvodna<br />
linija biljne kozmetike Pastoris ba-<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007.<br />
OBRTNIČKA KOMORA ZAGREB I UDRUŽENJE OBRTNIKA<br />
RA A A REBA<br />
Okrugli stol: »Obrazovanje, clusteri, krediti«<br />
M. BANDIĆ: Do 30. 11. 2007. godine uskladit ćemo odluku o prodaji poslovnog prostora<br />
Grada Zagreba s uredbom Vlade Republike Hrvatske o prodaji poslovnog prostora<br />
L. PREŽIGALO: Založit ćemo se za ublažavanje pravilnika o postavljanju reklama<br />
I. BRAČIĆ: Puno uključivanje obrtnika u gospodarske projekte<br />
kvalitetnog i sadržajnog izlaganja mr. sc.<br />
Ogle Lui, šefice Odjela za obrazovanje<br />
Hrvatske obrtničke komore, te provedene<br />
rasprave, sudionici skupa su zaključili:<br />
Podržava se rad Obrtničkog učilišta, kao<br />
i osnivanje Obrtničkog centra u smislu<br />
provođenja programa cjeloživotnog<br />
obrazovanja za potrebe obrtništva (za<br />
odrasle). Predlaže se formiranje radne<br />
grupe sačinjene od predstavnika Grada<br />
Zagreba i Obrtničke komore Zagreb<br />
i Udruženja obrtnika grada Zagreba sa<br />
zadatkom ostvarivanja pretpostavki<br />
za izradu idejnog projekta Obrtničkog<br />
centra.<br />
U vezi realizacije lokalne jamstvene<br />
sheme, nakon izlaganja Totcher Mitchela,<br />
prestavnika USAIDA, te diskusije u<br />
kojoj su sudjelovali pomoćnik ministra<br />
MINGORPA Ivan Bračić, gradonačelnik<br />
M. Bandić, pročelnik Upravnog odjela za<br />
gospodarstvo Zagrebačke županije Krunoslav<br />
Pilko, te drugi govornici, donesen<br />
je zaključak da se predlaže žurno donošenje<br />
mišljenja nadležnih Ureda u Gradu<br />
Zagrebu, kako bi se mogla osigurati<br />
i druga sredstva za osnivanje jamstvene<br />
sheme.<br />
Predlaže se da JAMSTVENOM SHE-<br />
MOM upravljaju zajedno predstavnici<br />
Grada Zagreba, zagrebačkih obrtnika i<br />
MINGORPA.<br />
Obrt Pastoris ili kako iz netaknute<br />
prirode izvući esenciju<br />
Na protekloj manifestaciji Eko-etno <strong>Hrvatska</strong> 2007. našu pažnju, ali i veliko zanimanje<br />
posjetitelja privukli su proizvodi obrta PASTORIS iz Orebića na poluotoku Pelješcu<br />
Dio proizvoda obrta Pastoris koji<br />
je izazvao izniman interes na<br />
manifestaciji Eko-etno <strong>Hrvatska</strong> 2007.<br />
O novostima u kreditiranju, prisutne<br />
je zanimljivom prezentacijom<br />
upoznala Suzana Barada, upraviteljica<br />
Zanatske štedno-kreditne zadruge<br />
(Obrtničke štedne banke), nakon čega<br />
je donesen zaključak: da se predlaže<br />
iniciranje sastanka u Gradu Zagrebu<br />
na kojem bi se razmotrile mogućnosti<br />
kreditiranja obrtništva u prvom redu<br />
s kreditima za kupnju poslovnih prostora<br />
koji će se prodavati sukladno<br />
Uredbi Vlade Republike Hrvatske i<br />
Odluci Grada Zagreba.<br />
Potrebno je sagledati kako osigurati<br />
namjenska sredstva za kreditiranje<br />
i to iz dosadašnjih sredstava<br />
namijenjenih za kreditiranje poduzetništva,<br />
ali i osiguranje novih iz proračunskih<br />
sredstava.<br />
O perspektivi razvoja clustera u Gradu<br />
Zagrebu prisutne je upoznao mr. sc.<br />
Ladislav Prežigalo, te su se u diskusiju<br />
uključili Ivan Bračić, pomoćnik ministra<br />
MINGORPA i drugi sudionici skupa, te je<br />
nakon rasprave donesen zaključak da pokretači<br />
ovog projekta osiguraju početna<br />
financijska sredstva te plasman proizvoda<br />
clustera, odnosno pribave određene<br />
garancije budućih komitenata clustera,<br />
kao i proizvodne programe s potrebnim<br />
količinama proizvoda na bazi višegodišnjih<br />
potreba.<br />
Predlaže se što žurnije usklađenje<br />
gradske Odluke o prodaji poslovnih prostora<br />
u vlasništvu Grada Zagreba s Uredbom<br />
Vlade Republike Hrvatske o prodaji<br />
poslovnih prostora u vlasništvu Republike<br />
Hrvatske, i to u smislu navedenih<br />
prijedloga (bez natječaja – neposrednom<br />
pogodbom, uz uvažavanje izvršenih ulaganja<br />
od 20-30% te uz mogućnost otplate<br />
na rok od 20 godina).<br />
U Pravilniku o postavljanju reklama<br />
predlaže se brisanje točke 4. priloga<br />
zahtjevu za postavljanje reklamnih ili<br />
natpisnih ploča, kao i ugradnja prijelaznog<br />
perioda za usklađivanje s istim od<br />
najmanje godinu dana, a to su obrtničke<br />
asocijacije već i ranije tražile.<br />
zirana je upravo na tim starim pelješkim<br />
receptima za održavanje svježine, higijene<br />
i vitalnosti. Posebnost našoj biljnoj kozmetici<br />
osim 100%-tne prirodnosti daje i intezivna<br />
mediteranska aromatičnost sakupljena<br />
u dualnosti mora i peljeških trava.<br />
PELJEŠKI PUT ZDRAVLJA:<br />
Primjena ljekovitog bilja stara je kao i<br />
čovječanstvo. Znali su to i stari Pelješčani<br />
koji nisu bili bombardirani umjetnim i<br />
skupim industrijskim preparatima, nego<br />
su znanje i iskustvo liječenja i prevencije<br />
crpili direktno iz prirode. Provjerene,<br />
brižljivo sačuvane tradicijske i obiteljske<br />
recepture kao i zaboravljene recepte franjevačkih<br />
svećenika iz stare dubrovačke<br />
ljekarne Male braće konstantno nadograđujemo<br />
bogatim iskustvom i kontinuiranim<br />
saznanjima. Kao rezultat predanog<br />
rada nastala je čitava paleta proizvoda<br />
koji su poboljšali kvalitetu života mnogim<br />
ljudima olakšavajući im ili otklanjajući<br />
široki spektar psiho-fizičkih tegoba.<br />
OKUS PELJEŠCA:<br />
Proizvodna linija vrhunskih domaćih<br />
pripravaka od plodova mediterana, ljekovitog<br />
i začinskog bilja i morskih darova.<br />
Sve proizvode karakteriziraju visoka kvaliteta,<br />
ručna obrada, ekološki uzgoj i originalna<br />
aromatičnost. Naši stari<br />
nisu konzumirali likere, biljna<br />
vina i rakije isključivo kao alkoholna<br />
ili aperitivna pića, nego<br />
kao ljekovite i osvježavajuće<br />
biljne nektare. Zato za određene<br />
proizvode navodimo i njihovo<br />
blagotvorno djelovanje s precizno<br />
navedenom namjenom.<br />
Poslovno smo okrenuti ponajprije<br />
domaćem tržištu koje je<br />
poprilično zapostavljeno kako u<br />
ponudi, tako i potražnji, što svi<br />
osjećamo i na svojoj koži. Isključivost<br />
u stereotipnom poslovanju<br />
prema zakonu velikih <strong>broj</strong>eva<br />
masovnog turizma dovela je do<br />
zanemarivanja domaćeg potrošača.<br />
To nam direktno implicira otežano<br />
brandiranje i plasman kvalitetnog, izvornog<br />
proizvoda, jer zbog precijenjenosti<br />
kvantitete nad kvalitetom, te križanja<br />
uvoznih suvenira s autohtonim imenima<br />
svi su proizvodi stavljeni u istu ravan. Rezultat<br />
je zbunjenost i nepovjerenje domaćeg<br />
potrošača, pa samim time i stranog.<br />
Zato smo zahvalni Obrtničkoj komori<br />
Dubrovačko-neretvanske županije koja<br />
nas je primijetila i pružila nam priliku<br />
da se uspješno predstavimo na nedavno<br />
završenom sajmu Eko-etno <strong>Hrvatska</strong>, a<br />
sada i u glasilu Hrvatske obrtničke komore.<br />
To nam je velika motivacija, jer<br />
smo upravo mi ta populacija kojoj je stalo<br />
do već više puta spomenutog identiteta,<br />
bez kojeg nema prepoznatljivosti autohtonog<br />
proizvoda, a u konačnici ni do adekvatnog<br />
tržišnog vrednovanja.<br />
Obrt Pastoris u tom civilizacijskom i<br />
tehnološkom labirintu nastoji biti jedan<br />
od svjetionika koji će osvijetliti put povratka<br />
prirodi i kulturnoj baštini.<br />
KONTAKT:<br />
Pastoris – obrt za proizvodnju i<br />
trgovinu<br />
Postup 27/1 20250 Orebić<br />
tel: 020 611 036 mob: 098 192 7760<br />
mail: sinloki@yahoo.com<br />
web: www.pastoris-peljesac.com
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007. ŽUPANIJE 17<br />
J<br />
Obrtnički dom u<br />
Bjelovaru na dohvat ruke<br />
ednom davno, prije stotinjak godina,<br />
bjelovarski su obrtnici sagradili svoj,<br />
Obrtnički dom i vjerojatno mislili da<br />
su zauvijek riješili problem svog djelovanja.<br />
Ipak, nailaskom crnih komunističkih<br />
vremena, polovinom prošlog stoljeća,<br />
sve je postalo upitno. Nad Obrtnički<br />
se dom nadvila ozbiljna prijetnja konfiskacije<br />
i tadašnje vodstvo je smislilo<br />
briljantno rješenje. Poklonili su dvije trećine<br />
objekta vlastitom, Obrtničkom pjevačkom<br />
društvu! Na žalost, kroz iduća<br />
desetljeća, današnji HORKUD »Golub«<br />
je od veza s obrtništvom zadržao samo<br />
»obrtnički« u imenu i izrastao u respektabilno,<br />
u bjelovarskoj kulturi i šire, ne-<br />
T<br />
radicionalno, bjelovarsko udruženje<br />
obrtnika organizira druženje<br />
svojih članova i njihovih gostiju<br />
na opušten, neobavezan način, pomaknut<br />
od svakodnevnih briga i jurnjave.<br />
Tako je i ove godine, u nedjelju, 23.<br />
rujna, taj događaj organiziran kao piknik<br />
u prirodi, veselo druženje uz tamburaše<br />
i izvrsnu hranu u šumarku na<br />
rubu grada! Organizacija je, kako i priliči,<br />
uglavnom zapala sekciju ugostitelja<br />
na čelu sa sveprisutnim predsjednikom<br />
Brankom Biketom. A organizacija<br />
je bila sjajna, podjednako za jezik i oko.<br />
Dapače, ostao sam zapanjen izgledom i<br />
bogatstvom trpeze, gotovo nestvarnim<br />
za šumski ugođaj. Kako zbog poslužene<br />
hrane, tako i dekoracijom koju su<br />
napravile cvjećarke!<br />
Treba svakako istaknuti da događaj<br />
nije koštao ništa. Naime, ugostitelji su<br />
pripremili i poslužili hranu i piće na-<br />
N<br />
zaobilazno mjesto. Ali i društvo s mnogo<br />
sekcija i sve većim prostornim potrebama.<br />
Istodobno, bjelovarsko udruženje<br />
obrtnika je zadržalo stotinjak kvadrata<br />
prostora za svoj rad, uz problem većih<br />
okupljanja, skupština i slično.<br />
Područna obrtnička <strong>komora</strong> je pak od<br />
svoga osnutka »podstanar« i sve te godine<br />
se provlači želja za vlastitim, adekvatnijim<br />
prostorom, a za što se već nekoliko<br />
godina i izdvajaju namjenska sredstva na<br />
poseban žiro-račun. Kako je na taj način<br />
već skupljen značajan iznos, uz obećanja<br />
pomoći Bjelovarsko-bilogorske županije<br />
i HOK-a, te mogući kreditni aranžman,<br />
došlo je vrijeme i za ispunjenje plana!<br />
Piknik za pet!<br />
ačelnici 17 općina s područja<br />
Brodsko-posavske županije<br />
sklopili su ugovore o korištenju<br />
sredstava Fonda za regionalni razvoj iz<br />
ovogodišnjeg proračuna. Kandidirani<br />
projekti vrijedni su 6,8 milijuna kuna.<br />
U pet godina rada ovog fonda jedinice<br />
lokalne samouprave iz ove županije<br />
iskoristile su ukupno 29,8 milijuna kuna<br />
potpora. Od 59 projekata koji su dobili<br />
potporu njih 25 odnosilo se na projekte<br />
izgradnje kanalizacije, 19 vodoopskrbe,<br />
12 na projekte cestogradnje, 2 plinofikacijska<br />
projekta i jedna potpora za izgradnju<br />
poslovne zone. Premda je potporu<br />
dobila samo jedna poslovna zona,<br />
u Novoj Gradiški, ona je bila među prvima<br />
i najveći pojedinačni korisnik sredstava<br />
Fonda za regionalni razvoj s četiri<br />
milijuna kuna.<br />
bavljene po principu »svatko je donio<br />
što ima i može«, poduprti samo sponzorima,<br />
među kojima svakako valja<br />
istaći bjelovarsku tvrtku SPAR, tradicionalno<br />
izvrsnog suradnika i posebnim<br />
dogovorima već duže vezanu za<br />
obrtnike ugostitelje i trgovce! Valjda<br />
nikako drugačije i nije moguće na jednome<br />
mjestu sakupiti toliko obrtnika,<br />
članova njihovih obitelji i svih drugih<br />
ljudi s njima povezanih na razne načine,<br />
od dogradonačelnika, inspektora i<br />
županijskih službenika, pa do poslovnih<br />
partnera! I još da su svi s osmijehom<br />
na licu!<br />
Mada je prilično nezahvalno, koliko<br />
i nepotrebno, procjenjivati koliko se ljudi<br />
skupilo, ipak istaknimo da je vrvjelo<br />
od više od dvjestotinjak ljudi raspršenih<br />
oko roštilja, kotla, prekrasnog švedskog<br />
stola i tamburaša! Od podneva do<br />
večeri!<br />
Eh, da, kad smo već kod<br />
kotla, vrijedi istaći da nisu<br />
samo ugostitelji bili »zvijezde<br />
dana«. Naime, jedan<br />
od najprivlačnijih mirisa<br />
širio se iz »lovačkog«<br />
kotla poznatog metalca,<br />
Franje Pala! Toliko dobar<br />
da mu, među prvima, još<br />
pod izgovorom probe, nije<br />
odolio niti par zadovoljnih<br />
predsjednika, Udruženja,<br />
Pavičić i POK-a, Renić!<br />
Napominjući da je majstor<br />
Franjo možda i promašio<br />
profesiju!!!<br />
Tada, među svim mogućim opcijama,<br />
iz bjelovarskog Udruženja dolazi i ideja<br />
o pokušaju »vraćanja« čitavog, u međuvremenu<br />
i znatno nadograđenog starog<br />
Obrtničkog doma! Koliko god ideja u<br />
prvi mah zazvučala pomalo utopijski, jer<br />
je riječ o iznimno vrijednim prostorima<br />
u najužem središtu Bjelovara, pokazalo<br />
se da možda i nije tako. Naime, novi<br />
predsjednik HORKUD-a »Golub«, g. Ćurić,<br />
pokazao je spremnost da, sa svojim<br />
Upravnim odborom, stupi u pregovore s<br />
obrtnicima. Naravno, uz napomenu da se<br />
do kraja poštuje njihova stoljetna tradicija<br />
i značenje za Bjelovar i mnoge generacije<br />
Bjelovarčana. Odnosno da »Golub« u<br />
eventualnoj zamjeni prostora dobije najmanje<br />
jednako vrijedan prostor, financijski<br />
i u smislu daljnjeg rada (parkiralište,<br />
kvadratura, lokacija).<br />
Već je to zazvučalo prekrasno, mada<br />
još uvijek prilično nedostupno za obrtnička<br />
sredstva!<br />
Sljedeći je logičan korak bio potražiti<br />
pomoć tamo gdje i obrtnici i »Golub« pripadaju,<br />
u gradskoj upravi i Županiji. Posebno<br />
u svjetlu rijetko pogodnog trenutka<br />
kada su u Bjelovaru pred otvaranjem<br />
čak četiri nove srednje škole, čime će se<br />
isprazniti njihove postojeće zgrade! Vrlo<br />
je brzo takav, četverostrani, sastanak i<br />
organiziran i reakcija bjelovarske gradonačelnice,<br />
Đurđe Adlešić, je i najveće<br />
optimiste među obrtnicima na trenutak<br />
ostavila bez daha! Naime, kada su joj dopredsjednik<br />
POK-a, Grgić i predsjednik<br />
UO Bjelovar, Pavičić, izložili želju obrtnika,<br />
a predsjednik »Goluba« to podupro,<br />
ne trepnuvši je izjavila da joj se ideja<br />
sviđa, da razumije želju obrtnika i da će<br />
je poduprijeti! Tako da se odmah formira<br />
povjerenstvo koje bi u vrlo kratkom<br />
roku istražilo mogućnosti kuda preseliti<br />
»Golub«. Da bi zatim mogla krenuti<br />
akcija prenošenja vlasništva, jer prostori<br />
bivših škola imaju razne formalne titulare.<br />
Što gospođa Adlešić drži rješivim<br />
problemom ako su svi složni u tome da<br />
čine pravu i veliku stvar, vraćajući pod<br />
isti, adekvatan, krov sve obrtničke organizacije<br />
u gradu. Veliku na dva načina,<br />
jer osim praktičnog rješenja, time bi se<br />
ispravila i jedna od posljednjih nepravdi<br />
bivšeg sustava prema »narodnim neprijateljima«<br />
i »sumnjivcima«!<br />
Samo vrijeme, idući mjeseci, pokazat<br />
će je li doista moguće da san postane java,<br />
ili ipak treba uzeti u obzir skorašnje izbore<br />
kada se važu obećanja političara!!<br />
FOND ZA REGIONALNI RAZVOJ – NOVAC DOBILO 17 OPĆINA<br />
Kompletna projektna<br />
dokumentacija donosi novac<br />
Industrijski park Nova Gradiška do sada dobio najveći iznos od 4 milijuna kuna<br />
– Prvih je godina bilo teško, jer nije bilo<br />
pripremljenih projekata. Načelnici općina<br />
su sada shvatili da je ulaganje u projektnu<br />
dokumentaciju preduvjet za povlačenje<br />
sredstava – kaže Stjepan Bošnjaković, pročelnik<br />
Upravnog odjela za gospodarstvo<br />
Brodsko-posavske županije. Da je pravovremena<br />
priprema projekata najvažnija<br />
potvrđuje i Danijel Žamboki, predsjednik<br />
uprave Fonda za regionalni razvoj.<br />
Žamboki ističe kako će sredstava iz ovog<br />
fonda biti i više približavanjem Hrvatske<br />
članstvu u EU. Međutim, sredstava neće<br />
biti ne bude li projektna dokumentacija<br />
kompletna, ponavlja S. Bošnjaković podsjećajući<br />
da su uvjeti za dobivanje sredstava<br />
iz ovog fonda identični onima koji<br />
vrijede za europske fondove.<br />
– Bez građevinske dozvole projekti ne<br />
mogu dobiti sredstva. Događalo se da<br />
kandidati predaju projekt s lokacijskom<br />
dozvolom, najavljujući građevinsku za<br />
koji dan. No dogodi se da građevinsku<br />
dozvolu čekaju šest mjeseci i tako blokiraju<br />
korištenje sredstava drugima – kaže<br />
pročelnik Stjepan Bošnjaković. Ove godine<br />
najviše sredstava, jedan milijun<br />
kuna iz fonda, dobila je općina Vrpolje<br />
za projekt odvodnje otpadnih voda. Načelnica<br />
općine Ankica Zmaić kaže kako<br />
je prikupljanje dokumentacije za projekt<br />
trajalo godinu dana. Iskustvo je dobro<br />
došlo tako da su već priredili svu dokumentaciju<br />
za sljedeći natječaj Fonda za<br />
regionalni razvoj.<br />
P<br />
umjetničkim obrtima<br />
Pet umjetničkih i tradicijskih obrta<br />
dobilo je po 10.000 kuna poticaja<br />
iz proračuna Brodsko-posavske županije.<br />
Poduzetnici su odabrani na<br />
osnovi javnog natječaja na koji je<br />
bilo prijavljeno 14 projekata.<br />
– Nadam se da će se projekt nastaviti<br />
i sljedeće godine. Situacija u<br />
obrtništvu nije sjajna. Dio obrtnika<br />
ima teškoće koje se mogu riješiti i<br />
kroz sustav potpora. Ovi obrti mogu<br />
biti potencijal za razvoj. Zbog svoje<br />
specifičnosti neće se utopiti u proces<br />
globalizacije te kao takvi mogu osigurati<br />
i dobit – kaže Zvonimir Laslo,<br />
zamjenik župana Brodsko-posavske<br />
županije zadužen za gospodarstvo.<br />
OK BJELOVARSKO-BILOGORSKE ŽUPANIJE<br />
43000 BJELOVAR, Preradovićeva 4/I<br />
++ 385 043/242 242, 043/241 280<br />
++ 385 043/241 280<br />
E obrtnicka-<strong>komora</strong>@bj.t-com.hr<br />
P Josip Renić STRANICU PRIPREMIO:<br />
Davorin Vezmarović Goran Grgić<br />
Ekosuveniri iz Bjelovara<br />
OK BRODSKO-POSAVSKE ŽUPANIJE<br />
35000 SLAVONSKI BROD, Petra Krešimira IV. 46/1<br />
++ 385 035/447 017, 442 356, 407 440<br />
++ 385 035/407 441<br />
E ok-sl.brod@sb.t-com.hr<br />
P Zvonimir Ćirić STRANICU PRIPREMIO:<br />
Željka Pergl M<br />
S<br />
Etno selo Stara Kapela<br />
tara Kapela mjesto sa 17 stalno živućih<br />
stanovnika i službeno ima<br />
status turističke destinacije. Na<br />
prigodnoj svečanosti Stara Kapela je<br />
predstavljena kao prvo eko-etno selo<br />
u Brodsko-posavskoj županiji. Projekt<br />
je prije dvije godine pokrenula udruga<br />
entuzijasta na čelu s dr. Antunom Tucakom.<br />
– Cilj nam je bila rekonstrukcija<br />
kuća i štagljeva za potrebe seoskog turizma.<br />
Udruga trenutačno <strong>broj</strong>i 50 članova<br />
– kaže Tucak ponosan na projekt<br />
koji postaje pravi gospodarski potencijal.<br />
Vidljivo je to i po odluci 14 in-<br />
»Ema vez«, obrt Lidije<br />
Šetit iz Bjelovara, u samo<br />
tri godine postojanja uspio<br />
je svojom proizvodnjom<br />
ekosuvenira skrenuti veliku<br />
pažnju na sebe, na svoje<br />
originalne proizvode. Suveniri<br />
ove mlade, šarmantne<br />
obrtnice u cijelosti su inspirirani<br />
tradicijskim hrvatskim<br />
motivima, znakovlje i<br />
uporabne predmete njezina<br />
zavičaja i Hrvatske uopće.<br />
Suveniri su prepoznati i<br />
u okviru natječaja Ministarstva<br />
turizma, te im je dodijeljena<br />
i potpora u okviru<br />
šezdesetak takvih projekata u cijeloj državi.<br />
Cijenjeni su i u gradu Bjelovaru i<br />
Bjelovarsko-bilogorskoj županiji, koji su<br />
ih izabrali i za svoje suvenire, kojima daruju<br />
goste. Privukli su i pažnju na svim<br />
sajmovima gdje je »Ema vez« redoviti<br />
sudionik, od matičnog, Bjelovarskog<br />
sajma, do »Eko-etno« izložbe u Zagrebu<br />
i sajmova u Puli i Splitu. Posebno se ističu<br />
ogledalo s vezenim ručnikom, škrinja<br />
za ruho, pregača i suvenir-kravata s hrvatskom<br />
šahovnicom, te vezene vrećice<br />
za poklone i butelje.<br />
Vrlo su ambiciozni i planovi za budućnost,<br />
pa se tako gospođa Šetit upravo<br />
sprema na tečaj za tradicionalno tkanje<br />
na tkalačkom stanu koji je nabavila,<br />
što će otvoriti nove mogućnosti rada s<br />
doista originalnim platnima od konoplje<br />
ili vune.<br />
Problemi nastaju na prelomnoj točki<br />
između izvrsne ideje i stabilnog tržišnog<br />
poslovanja. Naime, iako veoma zahvalna<br />
na velikoj pomoći svojeg Udruženja<br />
obrtnika, POK-a Bjelovar i grada<br />
Bjelovara, prvenstveno zbog mogućnosti<br />
besplatnog ili znatno sufinanciranog<br />
nastupa na sajmovima, bez kojega<br />
uopće ne bi bila u mogućnosti nastupiti,<br />
tu potporu ipak ocjenjuje nedostatnom<br />
za pravi marketinški nastup i proboj na<br />
tržište. Osobito u neravnopravnoj konkurenciji<br />
s jeftinim kineskim suvenirima<br />
i na nesređenom tržištu gdje je posve uobičajeno<br />
da se galerijama i poklon dućanima<br />
isporučena roba teško naplaćuje uz<br />
neprihvatljive rokove plaćanja ili se čak<br />
uopće ne može naplatiti! Očito je potreban<br />
mnogo značajniji marketinški istup,<br />
tj. puno veća ulaganja koja bi obuhvatila<br />
čitavu zemlju, te značajna sredstva uložena<br />
u obrtni kapital.<br />
Nudi se stoga ideja okupljanja nekoliko<br />
umjetničkih i tradicijskih obrta<br />
koji postoje u gradu i županiji na jednome<br />
mjestu, a koje bi funkcioniralo kao<br />
izložbeno-prodajni salon. Pod pokroviteljstvom<br />
Područne obrtničke komore,<br />
Turističke zajednice, grada ili svih njih<br />
skupa! Tako bi se obrtnicima dao potreban<br />
zamah za uspjeh na tržištu, a i<br />
napravilo bi se lijepo mjesto promocije<br />
čitavoga kraja i njegovih tradicijskih vrijednosti!<br />
vestitora da otkupe zapuštena seoska<br />
imanja i urede ih za potrebe seoskog<br />
turizma.<br />
– Do kraja 2008. godine u Staroj Kapeli<br />
bit će u apartmanima čak 80 mjesta.<br />
Tako da će samo po ovom projektu<br />
Brodsko-posavska županija biti u vrhu<br />
kad je riječ o seoskom turizmu. Tu treba<br />
dodati nove projekte eko-etno sela<br />
Lovčić, Ciglenik, Živike... Prvi turisti<br />
već su bili u Staroj Kapeli – kaže Pero<br />
Huljić direktor Turističke zajednice<br />
Brodsko-posavske županije.
18 ŽUPANIJE<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007.<br />
OK KARLOVAČKE ŽUPANIJE<br />
47000 KARLOVAC, J. Haulika 14<br />
++ 385 047/612 058<br />
++ 385 047/611 742<br />
E okkz@ka.t-com.hr;<br />
web: www.obrtnicka-<strong>komora</strong>-karlovac.hr<br />
PREDSTAVNICI ŽUPANIJSKE OBRTNIČKE KOMORE POSJETILI<br />
NJEMAČKU<br />
Zajedničkim poslovima do<br />
novca iz EU fondova<br />
Predsjednik: Ivan Podvorac<br />
Tajnik: mr. Vlado Jelkovac<br />
U<br />
županijskoj Obrtničkoj komori u tijeku je<br />
polaganje majstorskih ispita, a u ovom je<br />
roku prijavljen rekordan <strong>broj</strong> kandidata.<br />
Naime, ispiti se polažu dva puta godišnje, tijekom<br />
veljače i ožujka te u rujnu i listopadu. Ispiti<br />
su počeli 17. rujna i trajat će do 26. listopada.<br />
– U ovom roku prijavljeno je 54 kandidata za<br />
14 zanimanja. To su autolakireri, automehaničari,<br />
elektroinstalateri, elektromehaničari, frizeri,<br />
limari, mesari, kuhari, soboslikari i ličioci, stolari,<br />
tokari, trgovci, vodoinstalateri i instalateri grijanja<br />
i klimatizacije te zidari. Imamo dosta kandidata<br />
i po <strong>broj</strong>u prijavljenih smo odmah iza Zagreba<br />
i Splita, napominje Mirjana Kućas, suradnica<br />
za obrazovanje u županijskoj Obrtničkoj komori.<br />
Osim domaćih kandidata znatan je <strong>broj</strong> prijavljenih<br />
i iz drugih županija. Karlovačka je Župa-<br />
Mirjana Kućas<br />
nijska <strong>komora</strong> dobro ekipirana, pa imaju ispitne komisije za 20 zanimanja, po čemu<br />
su uz bok i većim <strong>komora</strong>ma. U peteročlanim komisijama uz dva obrtnika su i ispitivači<br />
za gospodarstvo i pravne propise, te ispitivač za radnu pedagogiju. Majstorski<br />
je ispit jedan od uvjeta za otvaranje obrta, no obrtnici ili žele sami položiti ispit ili<br />
uputiti nekog od svojih djelatnika kako bi mogli primati naučnike, ali ima i kandidata<br />
koji ne dolaze iz obrta, jer ovim ispitom dobivaju V. stupanj stručne spreme,<br />
nekadašnji VKV. Cijena majstorskog ispita je 2.600 kuna, a propisuje je Ministarstvo<br />
gospodarstva, rada i obrtništva.<br />
Tijekom prošle godine majstorskom je ispitu pristupilo ukupno 80 kandidata, a s<br />
uspjehom ga je položilo 75, dok je ukupno do sada majstorski ispit položilo više od<br />
500 kandidata.<br />
Uskoro i ispiti o stručnoj osposobljenosti<br />
Pet puta godišnje županijska Obrtnička <strong>komora</strong> organizira i polaganje ispita o<br />
stručnoj osposobljenosti, koji su uvjet za otvaranje nekih obrta, a nešto su jednostavniji<br />
od majstorskih. Najviše je kandidata za zanimanje priprematelja jednostavnih<br />
jela i slastica, poslužitelja jela i pića te cvjećara-aranžera. Naime, prva dva zanimanja<br />
su uvjet za otvaranje kafića, zalogajnica ili sličnih manjih ugostiteljskih objekata. Cijena<br />
ovog ispita je 1.200 kuna.<br />
OK ISTARSKE ŽUPANIJE<br />
52100 PULA, Mletačka 12/1<br />
++ 385 052/216 153, 212 993<br />
++ 385 052/383 744<br />
E ok-istre@ok-istra.hr<br />
Predsjednik: Vili Šaina<br />
Tajnik: Eros Sorić<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Zdenko Živčić<br />
A ST RS I IS ITI<br />
Velik <strong>broj</strong> kandidata<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Asim Čabaravdić<br />
Istranke rado iznajmljuju vjenčanice<br />
Sandra Brajković-Fonović, vlasnica<br />
Agencije »Sandra«<br />
P<br />
rije 12 godina Sandra Brajković-<br />
Fonović je nakon rada u poznatoj<br />
pulskoj tvrtki Arena, modna trikotaža<br />
(pogon Pazin), krenula u poduzetničke<br />
vode. Obrtničku je djelatnost<br />
započela u malom prostoru od 25 četvornih<br />
metara, najprije s pozivnicama<br />
i bombonijerama za vjenčanja, a 1998.<br />
godine tržištu je ponudila iznajmljivanje<br />
i prodaju vjenčanica, ženske svečane<br />
haljine te muška svečana odijela i organizacijske<br />
usluge vjenčanja.<br />
– Ja sam u duši tekstilac i oduvijek<br />
sam željela raditi ovaj posao. Sada je u<br />
Agenciji zaposleno 20 djelatnica, među<br />
kojima je 10 više i visokoobrazovanih<br />
tekstilaca. Moju ljubav prema tekstilu i<br />
vjenčanicama očito sam dijelila sa svima<br />
njima, pa se prema poslu odnose baš kao<br />
da je to njihova tvrtka. Bez sumnje je to<br />
najbolja garancija klijentima da će kod<br />
nas dobiti upravo ono što žele. Trenutačno<br />
je u središtu pozornosti nastojanje da<br />
se radom izborimo za oznaku »Hrvatske<br />
kvalitete«. Ta bi nam markica mnogo značila<br />
za budući razvoj i vjerujem da ćemo<br />
biti prvi salon u Hrvatskoj koji će to priznanje<br />
dobiti. Odavno smo prepoznatljivi<br />
na hrvatskom i na inozemnom tržištu<br />
(Slovenije, Italije i Bosne i Hercegovine),<br />
a dobro pratimo europske i svjetske trendove<br />
u pogledu vjenčanica. Redovno posjećujemo<br />
sajmove u Münchenu, Milanu,<br />
Barceloni, a naše vjenčanice izlažemo na<br />
specijaliziranim sajmovima u BiH (Sarajevo),<br />
Sloveniji (Ljubljana, Portorož) te u<br />
Hrvatskoj (Zagreb, Pula i Opatija) – istaknula<br />
je Sandra Brajković-Fonović.<br />
Sukladno iskazanim potrebama mladenaca,<br />
ali i vizijom daljnjeg razvoja,<br />
Agencija planira realizirati projekt gradnje<br />
velikog Centra za vjenčanje, površine<br />
oko 700 četvornih metara. U njemu će<br />
mladenci moći dobiti kompletnu uslugu<br />
za vjenčanje, uključujući i informacije o<br />
restoranima, fotosnimanju, darovima i<br />
drugo.<br />
– Tajna našeg dobrog rada i ugleda<br />
na tržištu je u timskom radu te ljubavi<br />
prema poslu i radu s ljudima – zaključila<br />
je vlasnica agencije »Sandra«, gospođa<br />
Sandra Brajković- Fonović.<br />
Predstavnici Obrtničke komore<br />
Karlovačke županije predvođeni<br />
predsjednikom Ivanom<br />
Podvorcem, njegovim zamjenikom<br />
Josipom Ribičićem, članom Upravnog<br />
odbora Ivicom Vučićem iz Ogulina<br />
i tajnikom komore Vladom Jelkovcem<br />
posjetili su njemački grad<br />
Augsburg gdje su bili gosti njihove<br />
obrtničke institucije. Domaćini u Augsburgu,<br />
gradu sa 280.000 stanovnika<br />
čija pokrajina Schwaben ima oko<br />
tri milijuna ljudi, obećali su Karlovčanima<br />
uzvratni posjet, ali i stručnu<br />
pomoć kako bi se zajednički poslovni<br />
programi našli kao kandidati za<br />
sredstva pretpristupnih fondova Europske<br />
unije.<br />
Ako se suradnja Obrtničke komore<br />
Augsburga i županijske Obrtničke komore<br />
bude razvijala po planu, u Karlovcu<br />
bi se u dogledno vrijeme mogao<br />
osnovati obrazovni centar za mlade<br />
obrtnike i poduzetnike. Na tom će<br />
projektu raditi barun von Solemcher,<br />
voditelj Centra za razvoj demokracije<br />
Zaklade Hansa Seidela u zemljama<br />
tranzicije sa sjedištem u Budimpešti,<br />
te direktor grada Münchena dr. Horst<br />
Reif.<br />
Karlovčane su primili i o problemima<br />
obrtnika Schwabena razgovarali<br />
predsjednik Obrtničke komore te<br />
njemačke pokrajine Manfred Rudelm<br />
i njegov zamjenik Franz Kugler. Organizatori<br />
susreta dviju <strong>komora</strong> bili<br />
su barun von Solemacher i dr. Horst<br />
Reif.<br />
U Obrtničkoj komori pokrajine<br />
Schwaben zaposleno je oko 200 djelatnika<br />
čija je zadaća školovanje i dodatno<br />
obrazovanje mladih obrtnika i<br />
poduzetnika, a podatak da Komora<br />
ima 25.000 članova dovoljno govori<br />
o racionalnim Nijemcima i funkciji<br />
P<br />
remda Obrtnički sajam Istre bilježi<br />
iz godine u godinu sve više<br />
izlagača i posjetitelja, ovogodišnja<br />
je sajamska manifestacija bila<br />
rekordna u svakom pogledu, a zorna<br />
potvrda toga su izjave izlagača:<br />
MIMI HUDOVERNIK, Območna<br />
obrtna zbornica Radovljica (općine<br />
Radovljica, Bled i Bohinj) iz Slovenije:<br />
– Iz Pule odlazimo s vrlo pozitivnim<br />
dojmovima, a o sajmu naša ekipa<br />
može govoriti sve najbolje. Interes<br />
posjetitelja za naš štand bio je velik, a<br />
veoma je lijep prijem imao i naš puhački<br />
orkestar s tradicijom duljom od 100<br />
godina.<br />
MARIJA VLAINIĆ, Stolarsko-bačvarski<br />
obrt »Drago«, Sibinje: – Predstavili<br />
smo se s nekoliko proizvoda za<br />
koje je interes na pulskom sajmu jako<br />
dobar. Zahvaljujući prošlogodišnjem<br />
i ovogodišnjem nastupu na sajmu,<br />
imamo dosta poslova na pulskom području.<br />
Puljani posebno vole našu hrastovinu.<br />
MARINKO SUŠIĆ, Poliuretani Sušić,<br />
Oriovac: – Mi poslujemo od 1985.<br />
godine, a obućarstvom se bavimo<br />
zadnjih šest godina. Ovaj je sajam odličan,<br />
jer su organizacija i posjećenost<br />
iznimno dobri. Deseti zaslužuje velike<br />
pohvale i veoma smo zadovoljni rezultatima<br />
nastupa.<br />
ADRIJANA KOVAČEVIĆ, Demetra,<br />
Rijeka: – Na sajmu smo izložili proizvode<br />
za zdrav život, primjerice, paletu<br />
proizvoda bez jaja, šećera i mlijeka. Sajam<br />
ocjenjujem izvrsnim, a u Puli naše<br />
proizvode nudi market »Damodar«.<br />
ANĐELKA KOLARIĆ, Delicija,<br />
Buzet: – Delicija već godinama izlaže<br />
svoje proizvode na Obrtničkom sajmu<br />
Istre, a interes posjetitelja jako je dobar.<br />
Sajam je, bez sumnje, kvalitetna<br />
sajamska manifestacija i šteta je što ne<br />
raspolaže većim prostorom.<br />
Vlado Jelkovac<br />
te institucije u obrazovanju. Domaćini<br />
su izrazili želju da uzvrate posjet,<br />
da pomognu u organizaciji slične<br />
obrazovne ustanove u Karlovcu,<br />
I ove godine na Obrtničkom sajmu<br />
Istre u Puli izlagali su karlovački<br />
obrtnici. U režiji županijske Obrtničke<br />
Ivan Podvorac<br />
a spremni su izdvojiti dio stručne<br />
opreme kako bi se pomoglo u obrazovanju<br />
obrtništva na području Karlovačke<br />
županije.<br />
KARLOVAČKI OBRTNICI NA SAJMU U PULI<br />
Obrtu »Župa« posebna nagrada<br />
komore i karlovačkog Udruženja<br />
obrtnika na prostoru od 24<br />
četvorna metra <strong>broj</strong>ni posjetitelji<br />
mogli su razgledati masivne<br />
hrastove klupe i stolove<br />
obrta Starešinčić iz Karlovca<br />
i kovane ograde dugoreškog<br />
obrta »Župa«, vlasnika Ivana<br />
Župčića koji je dobio posebnu<br />
nagradu za uređenost svojeg<br />
izložbenog prostora. Naime,<br />
njegove kovane ograde zasluženo<br />
su između 180 izlagača<br />
proglašene trećim najboljim<br />
proizvodom Sajma.<br />
Jubilarni sajam ispunio<br />
očekivanja izlagača<br />
SANJA SIROTIĆ, A&Ž d.o.o., Buzet:<br />
– Na sajmu smo izložili prvi ekološki<br />
med u Istarskoj županiji s markicom<br />
za ekološku proizvodnju, a nudimo<br />
livadski, kestenov i bagremov te kaduljin<br />
med. Na štandu je i »medimela«,<br />
mješavina biske i medenice, koju smo<br />
prvi počeli proizvoditi i zaštitili smo<br />
ime. Tu su i naši drugi proizvodi za<br />
koje se posjetitelji sajma dosta zanimaju,<br />
pa je sajam ispunio naša očekivanja.<br />
SVJETLANA GANIĆ, Puris, Pazin:<br />
– Sajam je dobro organiziran i marketinški<br />
kvalitetno praćen, pa je ukupna<br />
ocjena vrlo pozitivna. Velik je interes<br />
za proizvode Purisa u sklopu akcije<br />
»Kupujmo hrvatsko«, a diskontne cijene<br />
privlače dosta kupaca.<br />
ZLATKO DESPOTUŠIĆ, proizvođač<br />
vina, rakije i likera od kupine,<br />
Koprivnica: – Prvi put sudjelujem na<br />
ovom sajmu i zadovoljan sam, jer se<br />
dosta posjetitelja zanima za moje proizvode.<br />
Sajam ocjenjujem vrlo uspješnim.<br />
JADRANKA ŠATOROVIĆ, Mirna,<br />
Rovinj: – Na ovom sajmu Mirna<br />
izlaže već godinama, a to je najbolja<br />
potvrda da cijenimo ovu sajamsku<br />
manifestaciju. Na jubilarnom sajmu<br />
Mirna je izložila svoj kompletan<br />
asortiman (proizvodi na bazi srdele,<br />
skuše i tune) s posebnim naglaskom<br />
na riblje paštete. Zaista je velik interes<br />
kupaca, pa je naš nastup ovdje sasvim<br />
uspješan.<br />
DEAN ANDAČIĆ, obrt ANDARTE,<br />
Štinjan kraj Pule: – Sajam je kvalitetan,<br />
a nas je veoma obradovalo priznanje<br />
za oblikovanje proizvoda (kriterij:<br />
izvornost i estetska vrijednost proizvoda).<br />
Riječ je o staklenim vratima kod<br />
kojih se zaustavio velik <strong>broj</strong> posjetitelja,<br />
ali oni su pogledali i druge naše<br />
proizvode.
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007. ŽUPANIJE 19<br />
Obrtnici na<br />
sajmovima<br />
Obrtnici na sajmu u Grazu<br />
Obrtnici iz Koprivničko-križevačke<br />
županije protekli su mjesec bili<br />
vrlo aktivni na <strong>broj</strong>nim sajmovima.<br />
Oko 40-ak obrtnika posjetilo je tradicionalni<br />
Međunarodni jesenski<br />
sajam u Grazu. Posjet sajmu organiziralo<br />
je Udruženje obrtnika iz Đurđevca,<br />
a uz tajnicu Ivanu Majetić,<br />
obrtnicima se pridružio i đurđevački<br />
gradonačelnik Mladen Roštan. U<br />
Graz su putovali i križevački i koprivnički<br />
obrtnici.<br />
Na desetom Obrtničkom sajmu<br />
Istre u Puli izlagala su tri obrtnika<br />
iz Koprivničko-križevačke županije,<br />
Limex, vlasnika Željka Jakopanca,<br />
Kupin, vlasnika Josipa Bubala i<br />
Vražja krv, vlasnika Zlatka Despotušića.<br />
Od 24. do 28. listopada na<br />
sajmu Saso u Splitu izlagat će dva<br />
obrtnika, a to su Mišo bambus vlasnika<br />
Milorada Končarevića i Josip<br />
Bubalo s kupinovim vinima.<br />
– Obrtnička <strong>komora</strong> organizira<br />
nastup na Sajmu turizma i ugostiteljstva<br />
u Neumu od 20. do 22. studenoga.<br />
Osigurano je 60 četvornih metara<br />
prostora pa pozivamo zainteresirane<br />
obrtnike da nam se jave – rekao je<br />
Božo Barać, tajnik Obrtničke komore<br />
Koprivničko-križevačke županije.<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Krapinskozagorske<br />
županije je sukladno Programu<br />
poticanja malog i srednjeg<br />
poduzetništva Ministarstva gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva<br />
RH u suradnji sa »Pipo-informatika«<br />
d.o.o., u njihovom informatičkom<br />
centru »Gaj« Krapina, Frana<br />
Galovića bb, realizirala projekt<br />
»Informatičko obrazovanje obrtnika«<br />
za 2007. Terminski plan se<br />
sastojao od dva ciklusa:<br />
PRVI CIKLUS; 24. 9. 2007. – 5.<br />
10. 2007., DRUGI CIKLUS; 9. 10.<br />
2007. – 22. 10. 2007.<br />
Svaki je ciklus organiziran u dva<br />
termina s ukupno 32 polaznika,<br />
a izvedbeni plan i program rada<br />
sadržavao je sljedeće: osnove rada<br />
na računalu, Windows Explorer,<br />
Microsoft Word, Microsoft Excel,<br />
Internet, Internet Explorer i Multimedijalna<br />
prezentacija – Power<br />
Point. »Pipo-informatika« d.o.o.<br />
darivala je Obrtničku komoru Krapinsko-zagorske<br />
županije besplatnim<br />
obrazovanjem u trajanju od 40<br />
sati za sve poslovne tajnike Udruženja<br />
obrtnika, na čemu posebno<br />
zahvaljujemo.<br />
KOMORA POTPISALA UGOVOR S<br />
GRAĐEVINSKIM TVRTKAMA I GRADOVIMA<br />
Za 49 učenika osigurano 700<br />
kuna mjesečnih stipendija<br />
Uz pomoć Ministarstva gospodarstva, rada i<br />
poduzetništva, tvrtke Radnik i Segrad te gradovi<br />
Koprivnica i Križevci stipendirat će sa 700 kuna<br />
mjesečno 49 učenika deficitarnih zanimanja<br />
KOPRIVNICA – Za stipendiranje<br />
učenika deficitarnih zanimanja, prvenstveno<br />
zidara i tesara, u Koprivničkokriževačkoj<br />
županiji osigurano je 350<br />
tisuća kuna, a od toga je Ministarstvo<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
izdvojilo 159 tisuća kuna. Sa 700 kuna<br />
mjesečno stipendirat će 44 zidara i tesara<br />
s područja Križevaca i Đurđevca, a u<br />
Koprivnici će stipendirati dva soboslikara<br />
te po jednog tokara, pekara i strojobravara.<br />
Ugovor o stipendiranju učenika<br />
deficitarnih zanimanja, prvi takve<br />
vrste u Hrvatskoj, potpisali su u Obrtničkoj<br />
komori Koprivničko-križevačke<br />
županije, koja je i pokrenula projekt,<br />
križevačka građevinska tvrtka Radnik,<br />
đurđevačka tvrtka Segrad te gradovi<br />
Koprivnica i Križevci.<br />
Velike tvrtke, prvenstveno građevinske,<br />
susreću se s nedostatkom kadrova<br />
pa je križevački Radnik pokrenuo inicijativu<br />
za stipendiranje učenika kojima<br />
će dvije građevinske tvrtke nakon završetka<br />
školovanja osigurati i posao.<br />
Zvonko Pecikozić, predsjednik<br />
Obrtničke komore Koprivničko-križevačke<br />
županije, kazao je kako stipendirane<br />
učenike čeka posao na području<br />
županije te je dodao kako očekuje<br />
da će se već sljedeće godine u stipen-<br />
Na majstorskim ispitima 22 kandidata<br />
KOPRIVNICA – U drugom ovogodišnjem roku na majstorskim je ispitima bilo<br />
ukupno 22 kandidata. Nakon teorijskog dijela, svi kandidati polagali su i praktični<br />
dio ispita.<br />
– Kandidati su polagali majstorske ispite za frizere, stolare, vodoinstalatere, instalatere<br />
grijanja i klimatizacije, elektroinstalatere, tesare, plinoinstalatere, soboslikare-ličioce,<br />
očne optičare i staklare – rekla je Anita Bojkić, stručni suradnik za obrazovanje<br />
u Obrtničkoj komori Koprivničko-križevačke županije koja je dodala kako<br />
je za svaki rok sve veći interes za polaganje majstorskih ispita.<br />
U frizerskom salonu Marije Posavec na praktičnom dijelu majstorskog ispita bile<br />
su Maja Posavec, Kristinka Matanović, Paula Vinter, Zdenka Čakija i Žana Bukva <br />
Informatičko<br />
obrazovanje<br />
obrtnika<br />
Komora na 40. međunarodnom<br />
obrtničkom sajmu u Celju<br />
Suradnja Območne obrtne zbornice<br />
Šmarje pri Jelšah (Slovenija)<br />
i Obrtničke komore Krapinskozagorske<br />
županije započete u okviru<br />
projekta INTERREG IIIA-Programa<br />
za susjedstvo Slovenija – Mađarska<br />
– <strong>Hrvatska</strong> za 2004. – 2006. mjera 1.2.<br />
Zajednički razvoj ljudskih resursa,<br />
po svom završetku krajem kolovoza<br />
ove godine rezultirala je potpisom<br />
Sporazuma o međusobnoj suradnji<br />
2. kojim se dvije komore obvezuju za<br />
nastavak suradnje, kako bi zajednički<br />
radile na razvoju i poticanju obrtništva<br />
na dobrobit svih obrtnika susjednih<br />
<strong>komora</strong>. Sukladno navedenom,<br />
Območna obrtna zbornica Šmarje pri<br />
Jelšah pozvala je Obrtničku komoru<br />
Krapinsko-zagorske županije na<br />
zajednički nastup na ovogodišnji 40.<br />
međunarodni obrtnički sajm (MOS) u<br />
Celju (Slovenija) koji se održavao od<br />
12. do 19. rujna 2007. godine. Međunarodni<br />
obrtnički sajam u Celju predstavlja<br />
najveću gospodarsku manifestaciju<br />
u Sloveniji, prostire se na više<br />
od 60.000 četvornih metara, a na njemu<br />
se ove godine predstavilo više od<br />
diranje uključiti i druga deficitarna<br />
zanimanja.<br />
Prema riječima Bože Baraća, tajnika<br />
Obrtničke komore Koprivničko-križevačke<br />
županije, na Zavodu za zapošljavanje<br />
u Koprivničko-križevačkoj županiji<br />
trenutačno nema nezaposlenih<br />
zidara i tesara.<br />
Dobra primanja zidara<br />
i tesara<br />
– Za zvanje zidara i tesara ima posla<br />
i perspektive, a i primanja su dobra<br />
– rekao je Mirko Habijanec, predsjednik<br />
Uprave križevačkog Radnika koji<br />
će stipendirati najviše, 36 učenika. Dodao<br />
je kako se osim zidara i tesara na<br />
tržištu građevinske radne snage osjeća<br />
i manjak građevinskih tehničara i inženjera.<br />
U Obrtničkoj komori rečeno je kako<br />
nedostaje i drugih zanimanja pa je, primjerice,<br />
Slavko Gračan iz Segrada rekao<br />
kako hotel Picok ne može naći osam<br />
konobara i kuhara, a Zvonimir Mršić,<br />
gradonačelnik Koprivnice, rekao je da u<br />
Koprivnici nedostaje pekara.<br />
Darko Koren, zamjenik koprivničkokriževačkog<br />
župana, kazao je kako školovanjem<br />
treba zadovoljavati potrebe županijskog<br />
gospodarstva i poduzetništva.<br />
1605 izlagača iz 33 države uz očekivani<br />
posjet od 170 tisuća posjetitelja.<br />
U hali A na atraktivnom prostoru<br />
u obrtničkoj ulici Območne obrtne<br />
zbornice Šmarje pri Jelšah, Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> Krapinsko-zagorske županije<br />
u izvedbi<br />
predsjednika Ceha<br />
tradicijskih<br />
i umjetničkih<br />
obrta Darka Varge<br />
organizirala<br />
je prezentaciju<br />
izrade umjetničke<br />
skulpture, što<br />
je zainteresiralo<br />
velik <strong>broj</strong> posjetitelja<br />
koji su<br />
veliku pozornost<br />
iskazali za Katalog<br />
tradicijskih i<br />
umjetničkih obrta<br />
Krapinsko-zagorske<br />
županije.<br />
OK KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE<br />
48000 KOPRIVNICA, Duga ulica 23<br />
++ 385 048/623 408, 624 476, 221 701<br />
++ 385 048/623 408<br />
E-mail: okkkz@kc.t-com.hr<br />
Predsjednik: Zvonko Pecikozić<br />
Tajnik: Božo Barać<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Adela Sočev<br />
OBRTNIČKA KOMORA I RAIFFEISEN BANKA<br />
Obrtnicima osigurani novi krediti<br />
Zvonko Pecikozić i Neven Čižić potpisali su ugovor o kreditiranju<br />
KOPRIVNICA – Obrtnici na području Koprivničko-križevačke županije još od<br />
početka ove godine nemaju na raspolaganju povoljne, obrtničke kreditne linije, a s<br />
obzirom da Koprivničko-križevačka županija nije potpisala ugovor s Ministarstvom<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva o mikrokreditiranju, taj nedostatak je nadomjestila<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Koprivničko-križevačke županije. Zvonko Pecikozić, predsjednik<br />
Obrtničke komore Koprivničko-križevačke županije, potpisao je ugovor s<br />
Nevenom Čižićem, direktorom koprivničke poslovnice Raiffeisen banke, o kreditiranju<br />
obrtnika. Tako će obrtnici moći podići kredite od pet do sto tisuća eura s<br />
rokom otplate do deset godina te s kamatnom stopom od 7,49 posto. Zainteresirani<br />
obrtnici mogu se javiti u Obrtničku komoru ili u koprivničku poslovnicu Raiffeisen<br />
banke, a uvjet za dobivanje kredita jest redovito plaćanje komorskog doprinosa te<br />
poslovanje bez gubitka i blokada. S obzirom na to da je ranijih godina Koprivničkokriževačka<br />
županija sufinancirala kamate na kredite obrtnicima i poduzetnicima,<br />
zamjenik župana Darko Koren najavio je da će u Županiji razmisliti o subvencioniranju<br />
kamata na kredite obrtnicima za sljedeću godinu.<br />
OK KRAPINSKO-ZAGORSKE ŽUPANIJE<br />
49000 KRAPINA, Magistratska 2<br />
++ 385 049/300 545, 300 546, 300 547, 300 548<br />
++ 385 049/370 616<br />
E-mail: okkzz@okkzz.hr<br />
www. okkzz.hr<br />
Predsjednik: Dragutin Ranogajec<br />
Tajnica: Renata Vranić<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Renata Vranić<br />
Prijedlog tema Ceha<br />
ugostitelja<br />
eh ugostitelja Obrtničke komore Krapinsko-zagorske županije na svojoj 2. sjed-<br />
održanoj 20. kolovoza 2007. za ovogodišnji 20. kongres ugostitelja i turistič-<br />
Cnici<br />
kih djelatnika HOK-a koji će se održati 5. i 6. studenoga 2007. u Šibeniku predložio<br />
je sljedeće teme:<br />
1. Predlažemo zajedničku intenzivniju aktivnost HOK-a s pripadajućim<br />
POK-ovima uz uključivanje ostalih relevantnih institucija u prezentaciji deficitarnog<br />
zanimanja KONOBAR i KUHAR, jer je trenutna situacija vrlo kritična i, ako nešto<br />
ne poduzmemo, bit ćemo prinuđeni za navedena zanimanja zapošljavati kadrove<br />
iz susjednih država, što uvjetuje povećanje kvote uvozne radne snage (uključiti<br />
Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva RH kao i Ministarstvo znanosti,<br />
obrazovanja i športa RH u zajednički Program prezentacije deficitarnih obrtničkih<br />
zanimanja među koja se ubrajaju navedena zanimanja po modelu OKKZŽ, koji ima<br />
izvanredne rezultate);<br />
2. Predlažemo izradu SWOT ANALIZE (snage, mogućnosti, slabosti i prijetnje)<br />
ugostiteljsko-turističke ponude kontinentalnog dijela RH (»Institut za turizam«);<br />
3. Predlažemo nastavak aktivnosti za uvođenje HACCP sustava kroz informiranje<br />
i obrazovanje članstva uz uključivanje predstavnika Sekcije ugostitelja pri Obrtnoj<br />
zbornici Republike Slovenije (OKKZŽ je u suradnji sa OOZ Šmarje pri Jelšah<br />
održala VIDEOKONFERENCIJU na tu temu, došlo se do vrlo bitnih spoznaja, koje<br />
mogu olakšati istoimeni postupak u RH);<br />
4. Predlažemo aktivnosti intenzivnijeg marketinškog promicanja kontinentalnog<br />
dijela RH u suradnji s resornom institucijom kao što je »Turistička zajednica RH«;<br />
5. Predlažemo suradnju i raspravu s predstavnicima inspektorata o sljedećim temama:<br />
– najčešće pogreške ugostiteljsko-turističke djelatnosti (obrti) u 2007. godini,<br />
– siva ekonomija, rad na crno i nelojalna konkurencija.<br />
Predlažemo da se na ovu raspravu pozovu predstavnici inspektorata Republike<br />
Slovenije kako bi se upoznali s njihovim načinom rada koji se promijenio na temelju<br />
iskustava istih institucija iz Francuske i Irske;<br />
6. Predlažemo pokretanje aktivnosti planiranja niza stručnih seminara s ciljem<br />
daljnjeg usavršavanja postojećeg kadra u ugostiteljstvu i turizmu;<br />
7. Predlažemo izmjenu oporezivanja troškova reprezentacije i toplog obroka.
20 ŽUPANIJE<br />
O LIČKO-SENJSKE ŽUPANIJE<br />
53000 GOSPIĆ, Ulica Ante Starčevića 17<br />
++ 385 053/573 012<br />
++ 385 053/573 012<br />
E obrtnicka-<strong>komora</strong>@gs.t-com.hr<br />
Predsjednica: Ana Šerić-Konjikovac<br />
Tajnica: Ankica Šubarić<br />
OK MEĐIMURSKE ŽUPANIJE<br />
40000 ČAKOVEC, Park R. Kropeka 1<br />
++ 385 040/312 643, 313 971<br />
++ 385 040/312 643<br />
E ok-medjimurja@ck.t-com.hr<br />
Predsjednik: Slavko Faltak<br />
Tajnik: Anđelko Crnčec<br />
Z<br />
akonom o obrtu (članak 51.)<br />
predviđeno je sklapanje ugovora<br />
o naukovanju kojega sklapaju<br />
obrtnik i naučnik (njegov roditelj). Tom<br />
odredbom Zakona o obrtu predviđeno<br />
je da se na ugovor primjenjuju i Odredbe<br />
Zakona o radu, kolektivnog ugovora<br />
ili odredbe o minimalnim uvjetima o<br />
naukovanju koje propisuje nadležni ministar<br />
uz pribavljeno mišljenje Hrvatske<br />
obrtničke komore.<br />
Potpisivanjem ugovora reguliraju<br />
se međusobna prava, obveze i odgovornosti<br />
između obrtnika i naučnika<br />
tijekom trajanja programa naukovanja<br />
za određeno zanimanje. Ugovorom o<br />
naukovanju točno su definirane obveze<br />
naučnika; od obveze redovitog pohađanja<br />
praktičnog dijela nastave, pridr-<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Željko Mataija<br />
Problematičan prijevoz za javne potrebe<br />
GOSPIĆ – Na sjednici Upravnog odbora gospićkog Udruženja obrtnika kojim je<br />
predsjedavao Marko Sokolić zaključeno je kako se trebaju maksimalno motivirati<br />
obrtnici izlagači jer članovi udruženja imaju što pokazati. Prihvaćena je ponuda<br />
posjeta obrtnika Oktober festu, ali u vlastitoj režiji, kao i opetovan saziv sastanka<br />
pazariških obrtnika s gradskom upravom.<br />
Dosta pozornosti nazočnih pobudila je rasprava o povećanju <strong>broj</strong>a obrta, posebno<br />
zajedničkih građevinskih, stranaca u Hrvatskoj, koji često zloupotrebljavaju zakon<br />
od prijave boravišta do rada na crno. Slična je rasprava vođena i o obrtnicima s<br />
prijevozom za vlastite potrebe koji učestalo ruše cijene prijevoznicima, a slična je<br />
situacija i s obrtnicima u mirovini koji obavljaju djelatnost »na crno«. O potonjem će<br />
se očitovati sekcije, ponajprije prijevoznička, nakon čega će se pristupiti konkretnijim<br />
mjerama. (Ž. M.)<br />
Godina<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Robert Varga<br />
Praktična nastava –<br />
obveze i prava<br />
Pravilnik – ugovor o<br />
naukovanju<br />
% od prosječne<br />
neto plaće<br />
ukupno<br />
mjesečno<br />
Kolektivni<br />
ugovor<br />
ukupno<br />
mjesečno<br />
I. 15 % 690,45 400<br />
II. 20 % 920,60 500<br />
III. 25 % 1.150,75 800<br />
IV. 30 % 1.380,90 1.000<br />
Primjer: Naučnik 2. razreda, zanimanje<br />
soboslikar-ličilac, 88 sati prakse<br />
mjesečno<br />
(920,60 : 174 = 5,29 x 88 = 465,52 kn)<br />
S druge strane, porezni zakoni utvrđuju<br />
maksimalan neoporezivi dio dohotka,<br />
koji se može isplatiti kao materijalna<br />
naknada, a on iznosi 1.600,00<br />
kuna. Teško je povjerovati da bi se bilo<br />
koji obrtnik odlučio na isplatu veću od<br />
tog iznosa. Najčešća praksa pokazuje da<br />
dio obrtnika ne ispunjava svoje ugovorne<br />
obveze prema naučnicima, ili im tu<br />
naknadu uopće ne isplaćuje.<br />
Mjesečno isplaćeni iznosi nagrada<br />
priznaju se u izdatke, a kod podnošenja<br />
godišnje porezne prijave, tako<br />
isplaćeni iznosi još jednom odbijaju se<br />
od dohotka kao olakšica. I Ministarstvo<br />
žavanja propisanog radnog vremena,<br />
poslova i radnih zadaća, do korištenja<br />
alata, strojeva i uređaja, te urednog vođenja<br />
dokumentacije za praktični dio<br />
naukovanja.<br />
Novčana naknada – kako i<br />
koliko<br />
Novčana naknada naučnika koji<br />
obavljaju praktični dio naukovanja kod<br />
obrtnika, regulirana je člankom 5. Ugovora<br />
o naukovanju, kojim se utvrđuje<br />
iznos materijalne naknade za vrijeme<br />
provedeno na praktičnom dijelu naukovanja,<br />
i to za prvu godinu 15%, za drugu<br />
godinu 20%, za treću godinu 25%, a za<br />
četvrtu godinu 30% prosječne neto plaće<br />
ostvarene prethodne godine u gospodarstvu<br />
Republike Hrvatske.<br />
I prema Pravilniku<br />
i prema<br />
Kolektivnom<br />
ugovoru naknada<br />
se obračunava i<br />
isplaćuje prema<br />
stvarno utvrđenom<br />
vremenu<br />
– primjenjuje<br />
se za naučnika<br />
povoljniji propis,<br />
a to je u ovom<br />
slučaju Pravilnik<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva na<br />
temelju projekta »Poticaji obrtnicima<br />
i trgovačkim društvima izvođačima<br />
praktične nastave« dodjeljuje bespovratna<br />
sredstva za opremanje radionica<br />
u cilju što kvalitetnijeg rada s naučnicima.<br />
Hoće li se isplaćivanjem novčanih<br />
naknada izbjeći poteškoće u izostanku<br />
naučnika s prakse, raskidima ugovora<br />
o naukovanju i čestim promjenama radionica,<br />
ili je potrebno samo dosljedno<br />
poštivanje pravila ponašanja u radionici<br />
i realno vrednovati naučnikov rad, ovisi<br />
o individualnom pristupu svakog majstora.<br />
Važno je ne zaboraviti – mladi su<br />
izuzetno osjetljivi na nepravdu i podcjenjivanje.<br />
ROBERT VARGA<br />
GOSPIĆ – Nitko prije devet godina<br />
nije mogao slutiti što se krije iza prvih<br />
sramežljivih izložbi proizvoda i rukotvorina<br />
izloženih u hodniku Gimnazije.<br />
A dogodilo se na najljepši način jer<br />
je »Jesen u Lici« osim međunarodnog<br />
dobila karakter uprizorenja nekadašnjeg<br />
života u Lici, ali i šire u susjednoj<br />
BiH i Mađarskoj. Ovogodišnju smotru<br />
organizirali su Ličko-senjska županija i<br />
Centar za poduzetništvo uz nesebičnu<br />
pomoć Upravnog odjela za gospodarstvo,<br />
dok je jedan od partnera bila POK<br />
Ličko-senjske županije, a sponzor <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong>. Stoga ne čudi<br />
što se u Gospiću prvog vikenda u rujnu<br />
među nekoliko tisuća posjetitelja našlo<br />
i petnaestak predstavnika POK-ova i<br />
udruženja iz cijele Hrvatske.<br />
Govoreći o smotri tradicije, kulture,<br />
pjesme i plesa, svoje su zadovoljstvo izrazili<br />
župan Milan Jurković, dogradonačelnica<br />
Gospića Marta Grgurić, pomoćnik<br />
ministra Čobankovića Ivan Hodalić te<br />
potpredsjednik Sabora Darko Milinović,<br />
koji je stavljanjem na glavu ličke kape<br />
simbolično otvorio »Jesen u Lici«.<br />
Promjenom percepcije<br />
do zajedničkog cilja<br />
I<br />
ako upisna praksa svake godine registrira<br />
navalu osmaša na gimnazijske<br />
smjerove, dok za upise u pojedina<br />
zanimanja strukovnih škola interesa<br />
gotovo i nema, konačni popisi učenika<br />
upisanih u hrvatske srednje škole nakon<br />
dva upisna roka pokazuju da velika većina<br />
učenika ipak završava u četverogodišnjim<br />
i trogodišnjim programima<br />
strukovnih škola. I dok cjelokupna javnost<br />
nepravedno pridaje mnogo veći<br />
značaj gimnazijama i četverogodišnjim<br />
strukovnim školama, trogodišnje strukovno<br />
obrazovanje i važnost stjecanja<br />
kvalifikacije, marginalizira čak i resorno<br />
ministarstvo. Dovoljno je samo pogledati<br />
tehnološki zastarjelu opremu u<br />
strukovnim kabinetima i radionicama,<br />
kvalitetna stručna literatura ne postoji,<br />
a i seminari na kojima bi se nastavnici<br />
strukovnih predmeta permanentno<br />
usavršavali, odnosno upoznavali s novim<br />
tehnologijama, prava su rijetkost.<br />
Svjedodžba o zanimanju koju učenik<br />
dobiva završavanjem školovanja pod<br />
takvim uvjetima najčešće predstavlja<br />
formalnu kvalifikaciju, ali ne i stručnu<br />
kompetenciju. Stoga i ne čudi što osim<br />
djece obrtnika i djece koja su uistinu<br />
organizaciji Regionalne razvojne<br />
U agencije Međimurje REDEA d.o.o.<br />
i Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu<br />
savjetodavnu službu, Odsjek Međimurske<br />
županije u Čakovcu, 25. rujna<br />
je održana prezentacija radne verzije<br />
IPARD-a, pretpristupnog programa<br />
Europske unije namijenjenog razvoju<br />
poljoprivrede i ruralnom razvoju.<br />
IPARD je peta komponenta IPA-e,<br />
novog jedinstvenog instrumenta za<br />
pretpristupnu pomoć državama kandidatkinjama<br />
i potencijalnim državama<br />
kandidatkinjama za razdoblje od 2007.<br />
do 2013. godine i zamjenjuje postojeće<br />
instrumente PHARE, ISPA, SAPARD i<br />
CARDS.<br />
Na prezentaciji radne verzije, istaknuti<br />
su prioriteti IPARD programa: poboljšanje<br />
tržišne efikasnosti i provedbe<br />
EU standarda, pripremne aktivnosti<br />
za provedbu poljoprivredno-okolišnih<br />
mjera i LEADER-a, te razvoj ruralne<br />
ekonomije.<br />
– U okviru mjere »Razvoj i diverzifikacija<br />
ruralnih ekonomskih aktivnosti«<br />
postoji prostor za manje poljoprivredne<br />
proizvođače, odnosno manje obrtnike<br />
– naglasio je Tugomir Majdak, načelnik<br />
sektora za programiranje i upravljanje<br />
EU programima u Ministarstvu gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva. – Ova<br />
mjera uključuje ulaganja u razvitak<br />
motivirana za određeno zanimanje,<br />
trogodišnje strukovne škole u značajnoj<br />
mjeri upisuju i djeca koja se nisu<br />
mogla upisati u četverogodišnja zanimanja.<br />
Većina njih su nezainteresirani<br />
i nemotivirani za neko zanimanje, što<br />
se negativno odražava i na teoretsku<br />
nastavu u školi, i na praktičnu nastavu<br />
u obrtničkoj radionici.<br />
Upravo ta nezainteresiranost i nemotivacija<br />
većine učenika trogodišnjih<br />
strukovnih škola, iako većinu njih nakon<br />
školovanja čeka sigurno radno mjesto,<br />
uvelike otežava zajednički cilj majstora<br />
obrtnika i profesora instruktora – osposobiti<br />
učenika za samostalno i sigurno<br />
obavljanje poslova i radnih zadaća u<br />
sklopu njegova zanimanja. No, na žalost,<br />
ne shvaćaju svi ovu zadaću na isti<br />
način. I dok jedni naučnici u obrtničkim<br />
radionicama upoznaju i sudjeluju u cijelom<br />
proizvodnom procesu, drugim je<br />
naučnicima realizacija praktične nastave<br />
samo formalnost, te se svodi samo na<br />
donošenje potvrde o njezinoj realizaciji.<br />
I dok jedni već u prvoj godini obrazovanja<br />
samostalno rade, oni drugi se u tri<br />
godine na praksi (osim na papiru) nisu<br />
ni pojavili.<br />
I AR R RA U RE UB I I R ATS<br />
Europska unija u<br />
obrtničkoj radionici<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007.<br />
ODRŽANA DEVETA IZLOŽBA TRADICIJSKIH PROIZVODA »JESEN U LICI«<br />
Vraćanje u već zaboravljeno vrijeme<br />
Ove godine međunarodna smotra okupila rekordnih 170 izlagača iz tri države<br />
Manifestacija je, uz ostalo, imala i<br />
svoje finale tu su proglašeni najbolji<br />
proizvođači meda i sira, a po prvi put i<br />
suvenir Ličko-senjske županije. I obrtnici<br />
su imali svoj protokol obilaska sajma,<br />
Muzeja Lika i Tematskog parka Nikole<br />
Tesle, nakon čega nisu krili svoje oduševljenje.<br />
U ime domaćina pozdravili su<br />
ih predsjednica POK Ana Šerić-Konjikovac<br />
te predsjednik UO Gospić Marko<br />
Sokolić.<br />
ruralnog turizma, ulaganja u obrtništvo<br />
u ruralnim područjima, ulaganja u<br />
izravnu prodaju na poljoprivrednom<br />
gospodarstvu, za pojedinačni ili zajednički<br />
interes (grupe proizvođača), ulaganja<br />
u izgradnju i/ili adaptaciju i/ili<br />
dogradnju i/ili opremanje pogona za<br />
proizvodnju mliječnih i mesnih proizvoda<br />
na obiteljskim poljoprivrednim<br />
gospodarstvima, uključujući opremu<br />
za pakiranje i marketing proizvoda,<br />
ulaganja u izgradnju i/ili adaptaciju<br />
i/ili opremanje uslužnih djelatnosti u<br />
ruralnim područjima poput IT centara,<br />
mehaničarskih radionica, knjigovodstvenih<br />
servisa, prodajnih mjesta za<br />
proizvode poljoprivrednika u regiji i<br />
drugo, te ulaganje u obnovljive izvore<br />
energije.<br />
Za razdoblje od 2007. do 2009. iz<br />
IPARD-a je Hrvatskoj godišnje namijenjeno<br />
25-26 milijuna eura, s tim da i<br />
Republika <strong>Hrvatska</strong> mora sufinancirati<br />
projekte. Postojeća SAPARD agencija<br />
osnovana pri Ministarstvu poljoprivrede,<br />
šumarstva i vodnoga gospodarstva,<br />
svoj rad će prilagoditi novom programu,<br />
te će postati provedbeno tijelo i za<br />
IPARD program, dok se uvjeti koje će<br />
trebati obrtnici zadovoljiti za kandidiranje<br />
projekata u IPARD programu, te raspisivanje<br />
natječaja, očekuju tek u idućoj<br />
godini.<br />
– Želimo da na najljepši način<br />
doživite, pogledate, osluhnete i kušate<br />
jesen u Lici koja tek sad kada<br />
priroda zamire otkriva sve svoje<br />
čari – kazala je Šerić-Konjikovac.<br />
U ime gostiju za vrijeme domjenka<br />
zahvalio je dopredsjednik<br />
HOK-a Željko Vrbanus i predsjednik<br />
Odbora za sajmove HOK-a Mario<br />
Paliska.<br />
– Ugodno sam iznenađen viđenim<br />
i smatram da su ovakve male<br />
smotre velikog karaktera s ovim<br />
organizatorima, partnerima i sponzorima<br />
budućnost. Posebno mi je<br />
drago što Lika doživljava procvat<br />
i postaje sve poželjnija gospodarska regija<br />
– zaključio je dopredsjednik HOK-a<br />
Vrbanus.<br />
Nakon ručka domaći i gosti u pratnji<br />
vlasnika restorana Maki, Marka Sokolića,<br />
obišli su smještajne kapacitete u kojima<br />
raspolaže s oko 160 smještajnih jedinica,<br />
što ga svrstava u najveće obrtnike<br />
iznajmljivače u Ličko-senjskoj županiji.<br />
ŽELJKO MATAIJA<br />
SURADNJA OK<br />
MEĐIMURSKE ŽUPANIJE,<br />
MEĐIMURSKE ŽUPANIJE<br />
I T RT E ESA . . .<br />
Povoljan nastup<br />
na sajmu u<br />
Križevcima<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Međimurske županije<br />
u suradnji s Međimurskom županijom<br />
i tvrtkom MESAP d.o.o. i ove<br />
godine organizira nastup obrtnika na<br />
10. obrtničkom i gospodarskom sajmu<br />
Križevačko-koprivničke županije koji<br />
će se od 9. do 11. studenoga 2007. godine<br />
održavati u Križevcima.<br />
Zajednička suradnja u organizaciji<br />
nastupa i prezentaciji međimurskih<br />
poduzetnika rezultirala je smanjenjem<br />
cijene izlaganja za 30 posto.<br />
Detalje saznajte u Obrtničkoj komori<br />
Međimurske županije, tel/fax:<br />
040 311-515.<br />
Dan otvorenih<br />
vrata Trgovačkog<br />
suda u Varaždinu<br />
U ponedjeljak, 29. listopada 2007.<br />
godine, svi trgovački sudovi u Republici<br />
Hrvatskoj širom otvaraju svoja<br />
vrata građanstvu. U vremenu od 7.30<br />
do 15.30 sati na Trgovačkom sudu u<br />
Varaždinu, koji je mjesno nadležan<br />
za Varaždinsku i Međimursku županiju,<br />
zainteresirani građani će moći<br />
prisustvovati ročištima i upoznati<br />
se s radom suda u sudnici, te se tako<br />
upoznati s ulogom sudova u našem<br />
društvu i pravima i obvezama građana<br />
kad je riječ o mogućem ostvarenju<br />
njihova prava na sudsku zaštitu.<br />
Na Trgovačkom sudu u Varaždinu<br />
bit će priređena i izložba sudskih<br />
upisnika od 1906. godine, pa sve do<br />
današnjeg dana.<br />
Ako ste zainteresirani za posjet Trgovačkom<br />
sudu u Varaždinu, molimo<br />
da svoj dolazak najavite Uredu v.d.<br />
predsjednika Suda na <strong>broj</strong> telefona 042/<br />
401-900, fax 042/ 214-743 ili e-mailom<br />
na adresu ured.predsjednika@tsvz.pravosudje.hr,<br />
kako bi se odredilo točno<br />
vrijeme Vašeg dolaska u sud u svrhu<br />
ravnomjernog opterećenja i izbjegavanja<br />
mogućeg čekanja posjetitelja.<br />
Tjedan sudskih<br />
nagodbi<br />
U vremenu od 5. do 9. studenoga<br />
2007. godine, svi trgovački sudovi,<br />
pa tako i Trgovački sud u Varaždinu,<br />
održat će Tjedan sudskih nagodbi.<br />
Svim strankama će u vremenu od 7.30<br />
do 15.30 sati, u tom tjednu biti omogućeno<br />
okončati spor sklapanjem sudske<br />
nagodbe.<br />
U Tjednu sudskih nagodbi, sve stranke<br />
koje vode spor pred Trgovačkim sudom<br />
u Varaždinu, mogu pristupiti bez<br />
poziva i pred sudom zaključiti nagodbu<br />
ako su obje suglasne da međusobni<br />
spor okončaju na navedeni način.<br />
Dodatne informacije o Trgovačkom<br />
sudu u Varaždinu i održavanju navedenih<br />
manifestacija možete pronaći i<br />
na web stranici https://sudovi.pravosudje.hr/tsvz<br />
.
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007. ŽUPANIJE 21<br />
OK OSJEČKO-BARANJSKE ŽUPANIJE<br />
31000 OSIJEK, Svilajska 35/2<br />
++ 385 031/310 160<br />
++ 385 031/310 161<br />
E-mail: obrtnicka.<strong>komora</strong>@os.t-com.hr<br />
Predsjednik: Karlo Mišković<br />
Tajnica: Blaženka Bogdan<br />
OK PRIMORSKO-GORANSKE ŽUPANIJE<br />
51000 RIJEKA, Zanonova 1/III<br />
++ 385 051/325 599<br />
++ 385 051/325 590<br />
E-mail: ok-rijeka@ri.t-com.hr<br />
Predsjednik: Boris Vukelić<br />
Tajnik: Željko Dimitrić<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Ivana Rab-Guljaš<br />
Posjet Gospodarskoj<br />
komori Karlsruhea<br />
arlo Mišković, predsjednik Obrtnič-<br />
komore Osječko-baranjske žu-<br />
Kke<br />
panije, potpredsjednik Zdenko Ocelić i<br />
tajnik Blaženka Bogdan bili su dijelom<br />
izaslanstva Grada Osijeka i Osječko-baranjske<br />
županije, koje je od 15. do 19.<br />
rujna bilo u posjetu Industrijskoj i gospodarskoj<br />
komori Karlsruhea (IHK).<br />
Tom je prigodom predstavnica Odjela za<br />
međunarodnu suradnju Grada Osijeka,<br />
Romana Radić održala prezentaciju o<br />
mogućnostima ulaganja u Osijek i Osječko-baranjsku<br />
županiju te predstavila<br />
gospodarstvo i obrtništvo naše županije.<br />
Razgovor s njemačkim kolegama<br />
Robert W. Huber, načelnik za vanjsku trgovinu IHK Karlsruhea, pozdravio je<br />
članove izaslanstva, dok je član njemačkog parlamenta Johannes Jung govorio o dobrim<br />
njemačko-hrvatskim odnosima, te je naglasio kako je iznimno važno to što su<br />
sve stranke u RH suglasne s ulaskom Hrvatske u EU. O ulasku u EU govorila je i dr.<br />
sc. Vera Tadić, generalna konzulica RH, poklonivši najviše pozornosti mogućnostima<br />
ulaganja i investicijama u Osječko-baranjsku županiju. Voditelj poslova Njemačko-hrvatske<br />
gospodarske komore, dr. Peter Presber govorio je o poslovnoj praksi u<br />
RH, naglasivši pritom dobre izglede za ulaganje u Osječko-baranjsku županiju.<br />
Izaslanstvo je bilo u posjetu Generalnom konzulatu RH u Stuttgartu, gdje ih je<br />
primila dr. sc. Vera Tadić sa suradnicima. Na tome se susretu, između ostalog, raspravljalo<br />
i o načinu razvoja gospodarstva i obrtništva u našoj županiji. (I. R. G.)<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Željko Dimitrić<br />
Ceh ribara za aktiviranje odluke<br />
o ZERP-u sa 1. 1. 2008.<br />
C<br />
eh ribara Obrtničke komore Primorsko-goranske županije na današnjoj je<br />
sjednici podržao primjenu odluke o ZERP-u (Zaštićenom ekološko-ribolovnom<br />
pojasu) od 1. siječnja 2008. godine, i to na način da se, zbog omogućavanja<br />
revitalizacije uništenog ribljeg fonda, u zaštićenom pojasu na određeno vrijeme<br />
zabrani svaki ribolov. Radi zaštite naših ribara, koji bi time ostali bez ribolovnog<br />
područja, traži se istodobno donošenje odluke o prestanku zabrane izlova ribe<br />
subotom i nedjeljom u prostoru od 12 milja oko otoka Jabuka.<br />
Uz dogovor o pripremi za predstojeće 12. susrete ribara, koji se održavaju 26.<br />
i 27. listopada u Pagu, Ceh je raspravljao i o problemu proglašenja prirodnog rezervata<br />
za dupine »Plavi svijet« u akvatoriju kod Malog Lošinja, te je zaključeno<br />
da će se pored aktivnosti koje su u tijeku, a s ciljem ukidanja odluke o proglašenju<br />
rezervata, zatražiti i aktivna uloga svih jedinica lokalne samouprave koje su vezane<br />
uz predmetni akvatorij. Od njih će se zatražiti da, radi zaštite gospodarskih interesa<br />
svojih poduzetnika iz djelatnosti ribarstva te ugostiteljstva i turizma, a time posredno<br />
i njihovih interesa, na svojim predstavničkim tijelima donesu odluke kojima se<br />
od nadležnog Ministarstva kulture traži ukidanje odluke o proglašenju rezervata.<br />
Ugostitelji PGŽ nezadovoljni<br />
novim propisima<br />
o je zajednički stav članova Ceha ugostitelja i turističkih djelatnika Obrtničke<br />
Tkomore Primorsko-goranske županije sa sjednice održane pod predsjedavanjem<br />
predsjednika Ceha Josipa Taribe.<br />
Ugostitelji su najveće nezadovoljstvo iskazali novim Pravilnikom o razvrstavanju<br />
i minimalnim uvjetima ugostiteljskih objekata, koji je stupio na snagu 16. 8.<br />
2007. godine. Iako je intencija donošenja novog Pravilnika bila otklanjanje nedostataka<br />
u dosad važećem, ugostitelji PGŽ ocjenjuju novi tekst puno lošijim od ranijega.<br />
Osnovna primjedba odnosi se na činjenicu da su novim Pravilnikom, suprotno<br />
očekivanjima i traženjima ugostitelja, dane još veće mogućnosti za ujednačavanje<br />
ugostiteljske ponude između objekata niže i više razine. Praktično ispada da u<br />
neposrednoj blizini kvalitetnog restorana istu vrstu ponude, a najčešće i sa istom<br />
razinom cijena, može imati i pokretni ugostiteljski objekt. Takva rješenja sigurno<br />
neće pridonijeti podizanju kvalitativne razine našeg ugostiteljstva, kao strateškog<br />
opredjeljenja budućeg razvoja turizma. Dogovoreno je da će svoje primjedbe na<br />
novi Pravilnik ugostitelji PGŽ argumentirano iznijeti i na predstojećem Kongresu<br />
ugostitelja HOK-a, koji će se održati u Šibeniku od 5. do 6. studenoga ove godine.<br />
Informaciju o uvjetima i načinu poslovanja buduće veletržnice ribe u Rijeci ugostitelji<br />
su saslušali s optimizmom, ali i oprezom u uspješnost njezina poslovanja.<br />
Njihov je stav da bi budućnost rada sustava burza ribom u Hrvatskoj bila bolja<br />
da je zakonodavac propisao obvezu da se sva veleprodaja ribe, pa i izvoz, mora<br />
odvijati preko veletržnica.<br />
P<br />
ODRŽAN PRVI VALPOVAČKI OBRTNIČKI SAJAM<br />
Zadovoljni i izlagači i posjetitelji<br />
Na Sajmu su pred oko dvije tisuće posjetitelja izlagala 42 izlagača. Organizatori se<br />
nadaju da će Sajam postati tradicionalan<br />
osljednjega je rujanskog vikenda<br />
na Trgu kralja Tomislava<br />
u valpovačkom središtu<br />
održan Prvi obrtnički sajam.<br />
Organizirali su ga Grad Valpovo,<br />
Valpovački poduzetnički centar<br />
d.o.o. i Udruženje obrtnika Valpovo,<br />
pod generalnim pokroviteljstvom<br />
Ministarstva gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva te nekolicine<br />
tvrtki s područja Valpovštine. Na<br />
Sajmu su pred oko dvije tisuće<br />
posjetitelja izlagala 42 izlagača iz<br />
područja prehrambene industrije<br />
S otvaranja Sajma<br />
i proizvodnje autohtonih slavonskih<br />
proizvoda, uzgajivači cvijeća, proizvođači<br />
čarapa, meda, kupinova vina, sira,<br />
suvenira, proizvođači vrata i prozora,<br />
Podnošenje zahtjeva<br />
za investicijsku potporu<br />
Osječko-baranjska županija objavila je 1. listopada<br />
u »Glasu Slavonije« javni poziv za podnošenje<br />
zahtjeva za dodjelu investicijske potpore za kapitalna<br />
ulaganja u projekte razvoja obrtništva na području<br />
Osječko-baranjske županije. Navedeni javni poziv<br />
i obrazac zahtjeva nalaze se na internetskoj stranici<br />
http://www.obz.hr/. Zahtjevi s propisanom dokumentacijom<br />
u privitku predaju se Upravnom odjelu<br />
za poljoprivredu i gospodarstvo Osječko-baranjske<br />
županije, Trg Ante Starčevića 1/II, i to do 30. studenoga<br />
ove godine.<br />
O<br />
d 19. do 21. 9. održana je na Viškovu<br />
u organizaciji Udruženja<br />
obrtnika Viškovo-Kastav-Klana-<br />
Jelenje 15. Matejna. Ovogodišnja Matejna<br />
pod nazivom Dani poduzetništva Matejna<br />
2007. odvijala se u promociji teme<br />
INOVACIJA I KOMERCIJALIZACIJA<br />
INOVACIJA. Lijepo vrijeme sa svoje je<br />
strane pridonijelo polučenim rezultatima<br />
ovog projekta. Izvještaj koji se trenutačno<br />
radi rezimirat će sve događaje, a njih je<br />
stvarno bilo mnogo.<br />
Napori koje čini Udruženje obrtnika<br />
Viškovo-Kastav-Klana-Jelenje je da u svojim lokalnim okvirima<br />
radi na mijenjaju odnosa izvoza i uvoza, da se više govori<br />
o proizvodnji nego o turizmu, da se uključimo u program razvoja<br />
brodogradnje, kao zadnjeg velikog strateškog proizvoda<br />
RH, da se potiču poslovna umrežavanja itd. Dakle, i na ovoj<br />
Matejni govorilo se o bitnim, temeljnim gospodarskim i poduzetničkim<br />
pitanjima. Nažalost, o tim i takvim pitanjima malo<br />
se ili nikako ne govori u svim strukturama našega društva od<br />
države pa do lokalne zajednice. U ovom članku samo ćemo<br />
ukratko informirati čitatelje o tomu kako se realizirao projekt<br />
Matejna 2007.<br />
Na lokalnom Radio Maximum-Kastav f:90,30 u okviru redovne<br />
tjedne emisije Delo i poduzetništvo, koju već od 1. 12.<br />
2006. uređuje Udruženje obrtnika, od 1. srpnja redovno su se<br />
građani, obrtnici, gospodarstvenici i poduzetnici obavještavali<br />
o planiranim događajima ove Matejne. Također i web stranica<br />
Udruženja stalno je bila ažurirana novim informacijama.<br />
Manifestacija »Dani poduzetništva Matejna 2007.« ove je<br />
godine imala dva programa, i to:<br />
1.»Neću kuhat, neću prat, neću ni pomivat« – promocija Viškova<br />
kao atraktivne ugostiteljske, turističke i izletničke destinacije, i<br />
2. »Treba dela« – poduzetnička izložba, radionice, e-prezentacije,<br />
stručne tribine otvorenog tipa.<br />
Udruženja je ovom Matejnom promoviralo stvaranje sustava<br />
vrijednosti i mjera koje su efikasne za razvoj poduzetništva<br />
i gospodarstva, te je i samom organizacijom potenciralo<br />
minimiziranje birokratskih i preživjelih modela odnosa prema<br />
poduzetništvu, koji čine veliku prepreku u razvoju poduzetništva.<br />
Svi događaji koji su prethodili u organiziranju samih<br />
poduzetničkih događaja od 19. do 21. rujna sustavno su rađeni<br />
na način da se stvara poduzetničko ozračje i podiže poduzetništvo<br />
na višu razinu. Ta prethodna tri mjeseca nametali smo<br />
suradnju s lokalnom zajednicom, interesnim udruženjima, posebno<br />
smo surađivali s ugostiteljima, obrtima i tvrtkama posebno<br />
onima koje u svom radu imaju prepoznatljivu dimenziju<br />
inovacije i njene komercijalizacije. Cilj tog ogromnog posla je<br />
dodatno razvijanje sustava podrške, povjerenja i odgovornosti<br />
institucija i poduzetnika u realizaciju samog projekta, te smo<br />
time pridonijeli stvaranju bitnih preduvjeta za poduzetničke<br />
aktivnosti i promociju poduzetništva na našem lokalnom prostoru.<br />
Ovime želimo istaći da je ovogodišnja Matejna već, prije<br />
svog konkretnog početka, polučila značajne rezultate.<br />
U organizaciju ovog projekta uloženo je i ulaže se mnogo<br />
truda. U projekt je uključeno oko 80-ak poslovnih subjekata.<br />
Prvi program »Promocija našeg kraja kao ugostiteljske, turističke,<br />
izletničke destinacije« odnosio se na promociju Viškova<br />
kao atraktivne ugostiteljske, turističke i izletničke destinacije,<br />
odvijao se u konobama, restoranima i kafićima na Viškovu i<br />
okolnim mjestima od 21. do 23. rujna 2007.<br />
izrađivači zlatoveza, suvenira, proizvoda<br />
od šiba…<br />
– Imamo i te kako razloga za zadovoljstvo,<br />
jer se na ovom Obrtničkom<br />
sajmu, koji bi trebao postati<br />
tradicionalan, pojavio velik<br />
<strong>broj</strong> obrtnika i izlagača, kojih<br />
bi iduće godine trebalo biti još<br />
više. Ovim smo sajmom ujedno<br />
na neki način i probili led za<br />
mnoge naše obrtnike, kojih na<br />
području grada ima petstotinjak,<br />
i pokazali im koliko Grad<br />
Valpovo brine za razvoj obrtništva<br />
i poduzetništva te koliko će<br />
i u budućnosti poduzimati sve<br />
što je u njegovoj moći da se za<br />
sve njih ovdje postigne pozitivno<br />
okruženje u kojem će zadovoljno<br />
poslovati – istaknuo je gradonačelnik<br />
Valpova Leon Žulj, koji je otvorio Sajam.<br />
(I. R. G.)<br />
Investicijska potpora odobrava se za kapitalna ulaganja<br />
čija najniža vrijednost iznosi 5.000 kuna, a to su izgradnja,<br />
dogradnja i adaptacija radionice, nabava strojeva,<br />
uređaja i opreme za obavljanje djelatnosti, te nabava<br />
informatičke opreme. Udio investicijske potpore može<br />
iznositi do 25 posto ukupne vrijednosti investicije, a<br />
najviši iznos potpore u jednoj kalendarskoj godini može<br />
iznositi 15.000 kuna. Potporu mogu ostvariti obrtnici čije<br />
je sjedište u Osječko-baranjskoj županiji, a koji se bave<br />
proizvodnom djelatnošću, osim obrta koji se bave poljoprivrednom<br />
proizvodnjom. (I. R. G.)<br />
Dani poduzetništva – Matejna 2007.<br />
Za sve posjetitelje domaćini su po promotivnoj<br />
cijeni priredili: piće dobrodošlice<br />
i tradicionalno jelo, a u svakom se ugostiteljskom<br />
objektu za posjetitelje izvodio<br />
prigodni program naših kulturno-umjetničkih<br />
društava, klapa, glazbenika.<br />
Prvi put 18-ak ugostitelja svaki su se<br />
ponedjeljak sastajali i stvarali svoju prvu<br />
zajedničku ponudu. Razgovori koji su<br />
vođeni otvorili su mnoge teme koje povezuju<br />
tu grupaciju obrtnika i malih gospodarstvenika.<br />
U drugom programu Poduzetnička<br />
Izložba, radionice i e-prezentacije napravljeni su veliki pomaci,<br />
jer su posjetitelji mogli vidjeti dobitnike Zlatne kune za<br />
inovacije, dobitnika svjetskih priznanja u inovacijama, proizvođače<br />
inovativnih proizvoda i usluga, ukupno je bilo prisutno<br />
30-ak izlagača, prvenstveno iz područja proizvodnje, i to<br />
brodske opreme. Ono što nas treba posebno veseliti je posjet<br />
Poslovodnog odbora 3. Maja, s kojima započinje revitalizacija<br />
suradnje na projektima gradnje broda. Klubovi inovatora BI 3.<br />
Maj i Klub inovatora KIM Kastav bili su prisutni na izložbenom<br />
prostoru, što je bio poseban događaj. Prvi put prezentiran<br />
je proizvodni program CI COMAS – Cluster inicijativa Cluster<br />
obrade metala alatnim strojevima koji su za tu priliku izdali i<br />
svoj prvi promo letak. S tom je cluster inicijativom potpisan<br />
prvi ugovor o financiranju prve faze njihova razvoja. Spomenimo<br />
da je na izložbenom prostoru potpisan još jedan ugovor,<br />
a to je Ugovor sa DEKROM – agencijom za privremeno zapošljavanje,<br />
čime se želi potaknuti stručno i sustavno rješavanje<br />
problema zapošljavanja radne snage.<br />
Posebno je bila zanimljiva modna revija radne odjeće i<br />
vjenčanica, na kojoj je nastupilo 6 proizvođača tih proizvoda.<br />
Modnu reviju u organizaciji naših obrta Adriaexpo i OK<br />
design pratio je velik <strong>broj</strong> zainteresiranih posjetitelja.<br />
Radionice obrta rad u glini, u bakru, tiffany lampe, lončarskom<br />
kolu te izložbe dvaju slikara daju punu sliku o stvarno<br />
interesantnim i inovativnim proizvodima i uslugama poduzetnika<br />
naših prostora.<br />
Ovogodišnja Matejna bit će poznata i po završetku građevinskih<br />
radova na Poduzetničkom domu Saršoni koji je<br />
svečano dan na upotrebu Udruženju obrtnika i mještanima<br />
mjesta Saršoni. Sada dolazi faza namještajnja i opremanja, što<br />
se planira učiniti do kraja godine, kad će uslijediti i svečanost<br />
otvorenja.<br />
Javni poziv za provedbu<br />
projekta »Mikrokreditiranja«<br />
Primorsko-goranska županija objavila je javni poziv poduzetnicima<br />
i obrtnicima na podnošenje zahtjeva za kreditiranje<br />
prema projektu »Lokalni projekti razvoja – mikrokreditiranje«<br />
za 2007. g.<br />
Najniži iznos kredita: 35.000,00 kn<br />
Najviši iznos kredita: 200.000,00 kn<br />
Kamata: 4,5%<br />
Rok prijave: do iskorištenja sredstava<br />
Sve informacije na stranicama Primorsko-goranske županije<br />
http://www.pgz.hr images/stories/obrtnicka_<strong>komora</strong>/mikrokreditiranje.docmikrokreditiranje
22 ŽUPANIJE<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007.<br />
OK POŽEŠKO-SLAVONSKE ŽUPANIJE<br />
34000 POŽEGA, Dr. Franje Tuđmana 9<br />
E-mail: ok-pozega@po.t-com.hr<br />
POŽEŽANI NA SAJMOVIMA<br />
Ribičić i Batori izlagali u Puli<br />
Predsjednik: Ivan Bulić<br />
Tajnik: Zvonko Martinović<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Slaven Paponja<br />
UDRUŽENJE OBRTNIKA POŽEGE<br />
Informatičko<br />
obrazovanje obrtnika<br />
Udruženje obrtnika Požege poziva sve zainteresirane obrtnike, koji<br />
se žele uključiti u projekt Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
»Informatičko obrazovanje obrtnika«, neka se prijave u<br />
Udruženje obrtnika Požege, gdje će dobiti sve detaljnije informacije. Obrazovanje<br />
će trajati šezdeset školskih sati, a bit će provedeno u suradnji s<br />
»Obrisom«, obrtom za pružanje intelektualnih usluga, stručnih predavanja<br />
i instruktaže. Uz temeljnu informatičku izobrazbu, obrtnici će učiti i o<br />
modulima za proširenje informatičkoga znanja. Informatičko obrazovanje<br />
održavat će se od studenoga ove godine, do kraja siječnja iduće godine.<br />
OK POŽEŠKO-SLAVONSKE ŽUPANIJE<br />
Ne trebaju<br />
nam strani radnici<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Požeško-slavonske županije, nakon sjednice<br />
održane 21. rujna, na kojoj se među ostalim raspravljalo i o procjeni<br />
potrebnog <strong>broj</strong>a radnih dozvola za strance – građevinare<br />
po županijama, donijela je zaključak po kojem ne treba odobravati kvote<br />
radnih dozvola za strance.<br />
– Smatramo da na Zavodu za zapošljavanje postoji velik <strong>broj</strong> nezaposlenih<br />
osoba, te bi rješenje tog pitanja trebalo tražiti u bržim i efikasnijim<br />
prekvalifikacijama i osposobljavanjima, kao i u smanjivanju doprinosa<br />
na plaće – kazao je Ivan Bulić, predsjednik Obrtničke komore<br />
Požeško-slavonske županije.<br />
Obiteljsko gospodarstvo Ribičić, vlasnice Tanje<br />
Ribičić, koje se bavi uzgojem voća i proizvodnjom<br />
voćnih rakija, te Stolarija Batori, vlasnika<br />
Tomislava Batorija, čija je djelatnost proizvodnja namještaja,<br />
građevinske stolarije<br />
i elemenata, stolaca i sjedala,<br />
predstavljali su Obrtničku komoru<br />
Požeško-slavonske županije<br />
na 10. obrtničkom sajmu<br />
Istre, koji je od 4. do 7. listopada<br />
održan u Puli. Dok je Ribičić<br />
češće bio na sajmovima, Batoriju<br />
je to bilo tek drugo izlaganje,<br />
nakon proljetnoga požeškoga<br />
sajma.<br />
– Mlad sam obrtnik, sa samo<br />
nešto više od dvije godine toga<br />
PRIJEDLOZI TEMA ZA KONGRES<br />
UGOSTITELJA HOK-<br />
Od turizma i rada<br />
na crno, do ZAMP-a<br />
i nula promila<br />
Odjelu za organizaciju rada cehova pri Hrvatskoj<br />
obrtničkoj komori, Obrtnička <strong>komora</strong> Požeško-slavonske<br />
županije predložila je osam<br />
zanimljivih tema za predstojeći 20. kongres ugostitelja<br />
i turističkih djelatnika HOK-a, koji će biti održan u Šibeniku.<br />
Prva tema odnosi se na turizam, s pitanjem je li on<br />
hrvatski brand, a s posebnim osvrtom na kontinentalni<br />
turizam i pitanjem je li on perspektiva ili zabluda<br />
Druga se tema odnosi na utjecaj komorskog sustava<br />
na projekte i programe turističkih zajednica. Uporabne<br />
dozvole, prijava boravka stranih turista te dvojna<br />
registracija ugostiteljskih objekata, tri su posebno<br />
predložene teme. Iz požeške komore predložili su, kao<br />
posebnu temu, i rad na crno, kao čest način nelojalne<br />
konkurencije. Posebne su teme o kojima bi Požežani<br />
voljeli raspravljati na kongresu u Šibeniku, i ZAMP,<br />
te prometni propisi, koji su vozače ograničili na nula<br />
promila.<br />
staža. Ove sam se godine prvi put pojavio na nekom<br />
sajmu i mogu reći da imam dobra iskustva. U Puli je<br />
stvarno sve bilo dobro, od organizacije do samoga posla,<br />
jer sam uspostavio dosta kontakata, koji će, nadam<br />
se, uroditi plodom. Dobio<br />
sam i konkretnu ponudu o<br />
zastupstvu mojih proizvoda<br />
u Istri. Potvrda je to o isplativosti<br />
izlaganja i pojavljivanja<br />
na sajmovima, na koje ću nastaviti<br />
ići i dalje, a to bih preporučio<br />
i drugim obrtnicima<br />
– kaže Tomislav Batori, koji<br />
je sa 26 godina među najmlađim<br />
obrtnicima Požeštine, ali<br />
to ga ne sprječava da bude i<br />
među onima uspješnijim.<br />
DOBRA VIJEST IZ KOMORE<br />
Pomoć izlagačima<br />
u Münchenu<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Požeško-slavonske županije<br />
uključit će se u sufinanciranje troškova sudjelovanja<br />
svojih članova na velikom međunarodnom<br />
sajmu obrtništva u Münchenu, koji se održava od<br />
28. veljače do 5. ožujka 2008., a za koji se prijave primaju<br />
do kraja ove godine. Riječ je o izlaganju u dvije<br />
tematske skupine, IHM profi, koja obuhvaća tehniku,<br />
radionicu i alat, i IHM privat, koja obuhvaća krajnje<br />
potrošače, življenje i stanovanje.<br />
– Dosad je <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> snosila 70<br />
posto troškova izlaganja na münchenskom sajmu, što<br />
i dalje vrijedi, a ostalo su trebali snositi obrtnici, no<br />
svejedno je tih 30 posto troškova često bilo preskupo<br />
obrtnicima zbog skupoga tamošnjega izložbenog prostora.<br />
Odlučili smo stoga pomoći obrtnicima kako bi<br />
ih se što više iz naše županije moglo predstaviti u Njemačkoj<br />
– kazao je Ivan Bulić, predsjednik Županijske<br />
obrtničke komore.<br />
U Komori još nisu odlučili koliki će postotak troškova<br />
izlaganja svojih članova snositi na poznatom bavarskom<br />
sajmu, što će ovisiti i o zanimanju obrtnika. Stoga<br />
ih pozivaju na što skorije iskazivanje zanimanja.<br />
OK SPLITSKO-DALMATINSKE ŽUPANIJE<br />
21000 SPLIT, Ruđera Boškovića 28-30<br />
++ 385 021/470 114, 470 116, 470 112<br />
E-mail: obrtnicka-<strong>komora</strong>-sdz@st.t-com.hr<br />
Predsjednik: Dražan Krolo<br />
Tajnica: Katja Šabić<br />
Na 153.000 kvadrata izložbenog<br />
prostora otvoren je 12.<br />
međunarodni sajam SASO,<br />
zasigurno najveća gospodarska<br />
manifestacija u Hrvatskoj, u sklopu<br />
koje je održan i 9. sajam obrtništva i<br />
male privrede. Taj je Sajam sa 2154<br />
izlagača, od kojih je 269 obrtnika<br />
i malih privrednika iz 16 zemalja<br />
sudionica, svojim parametrima zacijelo<br />
dokazao i pokazao da je vodeća<br />
gospodarska manifestacija u<br />
Hrvatskoj.<br />
U sklopu Sajma SASO održali su<br />
se i:<br />
9. sajam obrtništva, male privrede<br />
i poduzetništva, Sajam graditeljstva,<br />
Sajam drvne industrije, Sajam<br />
metalne industrije, Sajam alata,<br />
strojeva i opreme, Sajam elektronike,<br />
energetike i telekomunikacija, te<br />
SAFIR – Sajam financija, investicija<br />
i razvoja.<br />
Ovogodišnji sajam je za 35% veći<br />
od lanjskog, što je dobar pokazatelj<br />
da je Sajam SASO postao nezaobilazno<br />
mjesto susreta obrtnika, gospodarstvenika,<br />
ponude i potražnje kao<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Nada Brezec<br />
SASO – najveća gospodarska manifestacija u Hrvatskoj<br />
i prezentacija dostignuća iz svih gore<br />
navedenih gospodarskih grana.<br />
Ovogodišnji Sajam otvorio je<br />
predsjednik Republike Hrvatske<br />
Stjepan Mesić. Na otvaranju se<br />
nazočnima obratio i predsjednik<br />
Hrvatske obrtničke komore Mato<br />
Topić, koji je izrazio zadovoljstvo<br />
prezentacijom obrtništva te važnost<br />
ovakvih manifestacija.<br />
Sajam SASO s pravom nosi reputaciju<br />
međunarodnog Sajma jer ove<br />
godine svoje proizvode prezentiraju<br />
gospodarstvenici iz Slovenije,<br />
Bosne i Hercegovine, Srbije, Makedonije,<br />
Austrije, Italije, Belgije, Mađarske,<br />
Njemačke, Češke, Poljske,<br />
Francuske, Nizozemske, Španjolske,<br />
Kanade i Hrvatske.<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Splitsko-dalmatinska<br />
kao domaćin ugostila je<br />
obrtnike iz Obrtničkih <strong>komora</strong> Zagreb,<br />
Sisak, Osijek, Bjelovar, Šibenik,<br />
Vukovar, Zadar...<br />
Na štandovima <strong>komora</strong> i Udruženja<br />
obrtnika, naši obrtnici prezentirali<br />
su raznovrsnost i veliku<br />
kvalitetu proizvoda. U hali <strong>broj</strong> 1 i 2<br />
te na vanjskom prostoru, mogli smo<br />
vidjeti proizvode od metala i drveta,<br />
suvenire, proizvode od inoksa,<br />
kovane ograde, prehrambene proizvode...<br />
Na sam dan otvaranja u večernjim<br />
satima OK Splitsko-dalmatinska<br />
na čelu s predsjednikom<br />
Dražanom Krolom i članovima<br />
Upravnog odbora, bila je domaćin<br />
na prigodnoj večeri u restoranu Arkada<br />
članovima Upravnog odbora i<br />
predsjedništva Hrvatske obrtničke<br />
komore, predstavnicima županije<br />
i grada, te gostima iz vlade Bosne i<br />
Hercegovine i predsjednicima područnih<br />
obrtničkih <strong>komora</strong> iz Bosne<br />
i Hercegovine.<br />
Ova je godina proglašena Godinom<br />
obrtničke kvalitete, imala<br />
izvrsnu prezentaciju na štandovima<br />
naših obrtnika, koji si svojim<br />
proizvodima i uslugama osiguravaju<br />
put u Europu. Na ovogodiš-<br />
njem sajmu imali smo i vrhunsku<br />
prezentaciju obrtničkih zanimanja<br />
kroz učenike obrtničkih škol, i to<br />
Obrtno-tehničke škole (stolari,<br />
vulkanizeri, automehaničari, vodoinstalateri,<br />
instalateri grijanja i<br />
klimatizacije, dizajneri namještaja),<br />
Graditeljsko-obrtnička, grafička<br />
škola (dizajneri, web dizajneri,<br />
zidari) i prvi put Obrtnička škola,<br />
i to sa zanimanjima krojači i galanteristi.<br />
Obrtno-tehnička škola ove godine<br />
sudjeluje 9. put na sajmu u sklopu<br />
OK Splitsko-dalmatinske, i to na<br />
tri lokacije na kojima sudjeluju na:<br />
Ovogodišnji SASO otvorio je<br />
predsjednik RH Stjepan Mesić<br />
– natjecanju vulkanizera<br />
– mikrograđenje (izrada obiteljske<br />
kuće)<br />
– na izložbenom prostoru u hali<br />
<strong>broj</strong> 1, gdje učenici izrađuju drvene<br />
proizvode (daske za meso, batove,<br />
klupice, stalke za <strong>novine</strong>, police...).<br />
Na Mikrograđenju bit će prezentirana<br />
sljedeća zanimanja: vodoinstalater,<br />
elektroinstalater, instalater<br />
grijanja i i klimatizacije. Svi navedeni<br />
učenici će u otvorenom prostoru<br />
koji predstavlja kupaonicu i dnevni<br />
boravak, instalirati elektroinstalacije<br />
s razvodnom pločom, rasvjetom<br />
i priključnim mjestima, dijelove<br />
centralnog grijanja i klimatizacije te<br />
montirati kompletnu vodoinstalaciju<br />
i sanitarije. Sve radove će projektirati<br />
i izvesti sami učenici. Stolare<br />
svake godine potpomogne tvrtka<br />
HIDRIA DALMACIJA d.o.o., na<br />
čelu s gospodinom Antom Mimicom,<br />
koji sponzorira učenike stolarskih<br />
zanimanja vrlo kvalitetnim<br />
alatom.<br />
Ovogodišnji je sajam imao izvrsnu<br />
prezentaciju, veliku posjećenost<br />
te vrlo kvalitetno sklapanje mnogih<br />
poslova i susreta gospodarstvenika,<br />
što nam je garancija da smo na pravom<br />
putu te da će i idući jubilarni<br />
10. sajam obrtništva, male privrede<br />
i poduzetništva biti mjesto okupljanja<br />
vodećih obrtnika u našoj zemlji.<br />
NADA BREZEC
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007. ŽUPANIJE 23<br />
Obrtnička zadruga<br />
Suvenir-Sisak objedinjuje<br />
proizvođače suvenira<br />
U<br />
kabinetu županice Marine<br />
Lovrić predstavljena je novoosnovana<br />
obrtnička zadruga<br />
»Suvenir-Sisak« sa sjedištem u Lekeniku.<br />
Ova zadruga okuplja obrtnike s<br />
područja cijele županije i do danas joj<br />
se priključilo 29 majstora izrađivača<br />
suvenira različitih vrsta, od domaćih<br />
proizvoda prehrane i pića do umjetničkih<br />
slika i rukotvorina.<br />
Direktor ureda županijske turističke<br />
zajednice Ivor Stanivuković<br />
podsjetio je na proces stvaranja ove<br />
zadruge u kojoj ni jedan član ne gubi<br />
samostalnost, nego mu se samo olakšava<br />
nastup na tržištu. Zadruga je,<br />
naime, nastala na inicijativu Turističke<br />
zajednice Sisačko-moslavačke županije<br />
i Regionalnog saveza zadruga.<br />
Turistička zajednica je uz pomoć<br />
proizvođača izradila i katalog suvenira,<br />
koji je izdan i kao tiskani materijal,<br />
a može se naći i na web stranicama<br />
županije i turističke zajednice.<br />
Upravitelj obrtničke zadruge »Suvenir-Sisak«<br />
Ivan Sovina sa zadovoljstvom<br />
je konstatirao da zadruga,<br />
osnovana registracijom na Trgovačkom<br />
sudu u Sisku 24. travnja ove godine,<br />
bilježi stalan napredak. Iz dana<br />
u dan sve više obrtnika nalazi svoj<br />
interes u udruživanju na ovaj način,<br />
pa tako zadruga sada <strong>broj</strong>i tridesetak<br />
članova, a Sovina očekuje samo daljnji<br />
rast. Zadruga je uspjela osigurati<br />
središnje prodajno mjesto, trgovinu<br />
koja se nalazi u Sisku, u Rimskoj ulici<br />
<strong>broj</strong> tri i u njoj se može kupiti cjelokupna<br />
ponuda zadrugarskih proizvoda.<br />
Upravitelj obrtničke zadruge<br />
»Suvenir-Sisak« Ivan Sovina<br />
Jedan manji, reprezentativni dio izložen<br />
je u vitrini koja krasi hodnik zgrade<br />
županijske uprave.<br />
Zadruga proizvođača suvenira<br />
naše županije predstavlja apsolutno<br />
novi oblik udruživanja i predstavljanja<br />
obrtničkih proizvoda, rekla<br />
je županica Marina Lovrić, koja naglašava<br />
kako je potpora obrtništvu<br />
trajna odrednica županijske vlasti. Iz<br />
proračuna je značajnim sredstvima<br />
potaknut osnutak ove zadruge i njeno<br />
financiranje.<br />
Ove godine za razvoj proizvodnog<br />
zadrugarstva ukupno je izdvojeno<br />
200 tisuća kuna, rekao je pročelnik<br />
županijskog Upravnog odjela za<br />
obrt, malo i srednje poduzetništvo i<br />
turizam Marijan Belošević, dodajući<br />
kako županijska vlast ima obvezu<br />
promovirati sve ono što je tradicionalno,<br />
kvalitetno i posebno, a odnosi<br />
se na područje Sisačko-moslavačke<br />
županije.<br />
S predstavljanja obrtničke zadruge »Suvenir-Sisak« u kabinetu županice,<br />
slijeva: Ivan Sovina, Ivor Stanivuković, Marina Lovrić, Marijan Belošević<br />
35 godina Doma obrtnika Novska<br />
Novskoj je 12. listopada svečano obilježena 35. obljetnica<br />
otvaranja Doma obrtnika Novska. Sadašnji, a<br />
U<br />
dugogodišnji predsjednik ovog udruženja Željko Pugelnik<br />
imao je zadovoljstvo uz ovu značajnu obljetnicu pozvati<br />
uzvanike i na predstavljanje Prvog obrtničkog kataloga<br />
ovog udruženja. Inače, svakako valja naglasiti kako<br />
Udruženje obrtnika Novska u posljednje vrijeme bilježi<br />
pravi izlagateljski bum. Na sajmovima u Hrvatskoj i okruženju,<br />
sve su češći Novljani, koji ne samo da sudjeluju<br />
na sajmovima, uz zdušnu pomoć Grada Novske, nego i<br />
osvajaju priznanja, posebice u području prerade drveta i<br />
u prehrambenoj proizvodnji. Kvalitetan kulen koji dolazi<br />
iz Novske potvrda je kako je i Slavonija dio Sisačko-moslavačke<br />
županije, te da Novljani imaju što pokazati. Jednako<br />
tako imali su što i slaviti, tog petka, 12. listopada, u<br />
svome Domu obrtnika.<br />
OK SISAČKO-MOSLAVAČKE ŽUPANIJE<br />
44000 SISAK, Ulica Ante Starčevića 13<br />
++ 385 044/521 134, 522 487, 521 998<br />
++ 385 044/522 487<br />
E hok-pok-sisak@sk.t-com.hr<br />
Predsjednik: Željko Vrbanus<br />
Tajnik: Agan Velić<br />
Dvadeset obrtnika, točno onoliko<br />
koliko je mjesta na tečaju<br />
ponuđeno, prihvatilo je ponudu<br />
županijske razvojne agencije SI-<br />
MO-RA-e, i odazvalo se na tečaj<br />
uporabe računala za obrtnike ili<br />
njihove uposlenike. Tečaj je za po-<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Siniša Vidović<br />
Vrbanusov »Bajkić« opet nagrađen<br />
Turistički vlak »Bajkić« Željka Vrbanusa, izrađen od kovanog željeza i uistinu<br />
jedinstven umjetnički proizvod, ne prestaje privlačiti pozornost javnosti.<br />
Najnovija potvrda kvaliteti zamisli ovog vlakića, koji sve češće gostuje<br />
na turističkim manifestacijama diljem Hrvatske, a oduševio je i najveći Sajam<br />
obrtništva u Muenchenu, stiže iz Splita, s trojne priredbe, Desetog međunarodnog<br />
festivala turističkog filma, Četrnaeste međunarodne smotre turizma i<br />
predstavljanja hrvatskih gradova i mjesta za Zlatni cvijet Europe 2008.<br />
Odlukom središnjeg odbora F.E.S.T.A. (Europska federacija Turističkih novinara)<br />
povelju »Doprinos razvoju turizma«, za svoj bajkoviti turistički vlak,<br />
primio je Željko Vrbanus.<br />
Besplatna obuka rada na<br />
računalu za sisačke obrtnike<br />
laznike besplatan, riječ je o obliku<br />
potpore Sisačko-moslavačke županije,<br />
a na njemu će se uz temeljna<br />
znanja o računalima raditi i na<br />
olakšanju poslovanja obrtnicima,<br />
dakle vođenje računa, internet bankarstvo,<br />
knjigovodstvo i slično.<br />
O<br />
A A TRIBI A E STATA A R A U TURI U I<br />
U STITE ST U<br />
Kuhari i konobari deficitarna<br />
zanimanja<br />
brtnička <strong>komora</strong> Šibenskokninske<br />
županije započela je<br />
1. srpnja 2007. s provedbom<br />
projekta »Razvijanje sustava potpore<br />
za tržište rada u Šibensko-kninskoj<br />
županiji«, koji će trajati godinu dana.<br />
Provodit će se u suradnji s Gradom<br />
Šibenikom, Hrvatskim zavodom za<br />
zapošljavanje – Poslovnica Šibenik<br />
i pučkim otvorenim učilištima iz<br />
Knina i Šibenika. Vrijednost projekta<br />
iznosi 79 tisuća i 670 eura. Prema<br />
riječima njegove voditeljice Ingrid<br />
Floigl, glavne aktivnosti projekta su<br />
edukacija službenika institucija, koje<br />
podupiru poduzetništvo, prekvalifikacije<br />
i osposobljavanje dugotrajno<br />
nezaposlenih osoba za deficitarna<br />
zanimanja u sektoru turizma i ugostiteljstva,<br />
kao i održavanje dviju javnih<br />
tribina od kojih je prva održana<br />
na temu »Problem stručnog kadra u<br />
ugostiteljstvu«.<br />
Na tribini je ravnateljica Turističko-ugostiteljske<br />
škole Senka Dodig<br />
upozorila da je potražnja za kuharima<br />
i konobarima sve veća, a <strong>broj</strong> učenika<br />
koji se upisuju u ta zanimanja sve<br />
je manji. Ove godine, kazala je, te je<br />
smjerove u Šibeniku upisalo tek 30<br />
učenika, i to s prosjekom ocjena – dovoljan.<br />
Ravnateljica Dodig je navela i<br />
razloge zbog čega djeca nerado upisuju<br />
ta zanimanja:<br />
»Programi za izobrazbu konobara<br />
i kuhara su skupi, jer učenici sami<br />
moraju kupiti radnu odjeću, radnu<br />
mapu i sanitarnu knjižicu. Učenici<br />
također moraju osigurati ugovor s<br />
ugostiteljima kod kojih će obavljati<br />
praksu, a ugostitelji uglavnom nemaju<br />
vremena baviti se naučnicima.<br />
Nijedan bolji učenik ne želi se upisati,<br />
jer kuhari i konobari nakon završetka<br />
škole ne mogu naći stalni posao,<br />
nego samo sezonski, a rade za malu<br />
plaću«.<br />
Da se na Zavodu za zapošljavanje<br />
sve više traži sezonska radna snaga<br />
potvrdila je i Aida Barišić, rukovoditeljica<br />
Odjela posredovanja u šibenskom<br />
HZZ-u:<br />
»Potražnja za sezonskom radnom<br />
snagom u ovoj je godini, u odnosu<br />
na lani, porasla za šest posto, a u<br />
posljednje tri godine čak 51 posto. Iz<br />
Turističko-ugostiteljske škole, međutim,<br />
na Zavod<br />
za zapošljavanje<br />
ne dolazi ni<br />
jedan učenik,<br />
jer svi odmah<br />
nađu kakvo-takvo<br />
zaposlenje.<br />
Deficitarna zanimanja<br />
su kuhari,<br />
konobari,<br />
sobarice i prodavači«.<br />
Na tribini<br />
je istaknut i<br />
podatak kako<br />
se uvriježilo<br />
mišljenje da se<br />
poslovima konobara<br />
može baviti svatko. Anketa,<br />
koju je nedavno provela Obrtnička<br />
<strong>komora</strong>, pokazala je da od 39 kuhara<br />
u hotelima diplomu ima njih 31, a od<br />
59 konobara 32 su sa završenom srednjom<br />
školom.<br />
Predsjednik Obrtničke komore<br />
Ante Mihić ukazao je na činjenicu da<br />
o gotovo milijun gostiju koji godišnje<br />
posjete Šibensko-kninsku županiju<br />
brine tek jedan sommelier. I sve to<br />
u županiji koja raspolaže s nekoliko<br />
sorti vina. Priča o vinu sigurno može<br />
biti snažan adut za promociju gastroponude<br />
i turizma, kazao je Mihić dodajući<br />
da su uzalud vrhunski hoteli,<br />
restorani, nacionalni parkovi i druge<br />
prirodne ljepote, ako nema educiranih<br />
i motiviranih kadrova, koji će kvalitetno<br />
uslužiti goste.<br />
OK ŠIBENSKO-KNINSKE ŽUPANIJE<br />
22000 ŠIBENIK, Ulica Stjepana Radića 77 a<br />
++ 385 022/311 715, 311 716, 312 545<br />
++ 385 022/336 641<br />
E obrtnicka-<strong>komora</strong>-sibenskokninske@si.t-com.hr<br />
Predsjednik: Ante Mihić<br />
Tajnik: Slaven Jakelić<br />
Vodič kroz javne<br />
institucije<br />
U sklopu projekta »Razvijanje sustava<br />
potpore za tržište rada u Šibensko-kninskoj<br />
županiji« tiskan je Vodič kroz javne<br />
institucije Šibensko-kninske županije. Vodič<br />
daje sažet i jasan prikaz institucija koje<br />
se bave problematikom nezaposlenih, poduzetnika,<br />
obrtnika kao i institucija koje<br />
su potpora za lakše i brže uključivanje u<br />
poduzetništvo. Na jednom mjestu osigurane<br />
su informacije o radu tih institucija,<br />
odnosno kako kontaktirati s njima.<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Nikola Urukalo<br />
NELICA I VEDRAN KNEŽEVIĆ OTVORILI TRGOVINU<br />
A I RA U AR I I<br />
B<br />
Vratili stari šibenski duh<br />
račni par i poznati obrtnici Nelica i Vedran Knežević otvorili su u Šibeniku, u<br />
Ulici don Krste Stošića trgovinu za izradu narodnih nošnji. Prostor je uređen u<br />
duhu starih šibenskih trgovina, a u njemu će se izrađivati narodne nošnje iz cijele<br />
Dalmacije, ali i umjetničke slike i suveniri inspirirani narodnim nošnjama. Nelica i<br />
Vedran Knežević narodne nošnje izrađuju već više od deset godina. Otvaranje trgovine,<br />
kako ističu, kruna je tog njihovog rada. Kneževići ističu kako u svom naumu<br />
sigurno ne bi uspjeli da nisu imali veliku podršku gradske uprave, koja je prepoznala<br />
važnost i turistički potencijal obrta kojim se oni bave.<br />
Novi prostor za<br />
drniške obrtnike<br />
Udruženje obrtnika Drniš preselilo<br />
je u novi prostor, u Ulici<br />
kralja Zvonimira 31. Prostor veličine<br />
28 četvornih metara drniškim<br />
je obrtnicima ustupio Grad<br />
Drniš bez naknade na rok od 10<br />
godina. Ulaskom u novi radni<br />
prostor, oko 300 članova drniškog<br />
Udruženja obrtnika steklo<br />
je znatno primjerenije uvjete za<br />
svoje djelovanje.
24 ŽUPANIJE<br />
OK VARAŽDINSKE ŽUPANIJE<br />
42000 VARAŽDIN, Kukuljevićeva 13/II<br />
++ 385 042/320 986, 320 335, 320 950<br />
E-mail: obrtnicka-<strong>komora</strong>@vz.t-com.hr<br />
Predsjednik: Vladimir Habek<br />
Tajnik: Ivan Vusić<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Ivica Njegovec<br />
Posjet Sajmu u Grazu<br />
P<br />
redsjedništvo Ceha ugostitelja i turističkih djelatnika<br />
Hrvatske obrtničke komore nedavno je na sjednici koja je<br />
održana u varaždinskom Obrtničkom domu, razmatrajući<br />
aktualne probleme usvojilo inicijativu za ravnomjerno reguliranje<br />
plaćanja spomeničke rente u svim hrvatskim gradovima.<br />
Naime, cijena koju ugostitelji i turistički djelatnici plaćaju po<br />
četvornom metru je različita, a Varaždin je s osam kuna među<br />
najskupljima u Hrvatskoj. U većini hrvatskih gradova cijena<br />
spomeničke rente iznosi tri kune. Stoga je razumljivo da su za<br />
realizaciju inicijative o jedinstvenoj cijeni spomeničke rente najzainteresiraniji<br />
upravo varaždinski ugostitelji i turistički djelatnici.<br />
Isto tako na sastanku Predsjedništva Ceha ugostitelja i turističkih<br />
djelatnika HOK-a, prihvaćena je inicijativa o smanjenju<br />
PDV-a na 10 posto za ugostitelje vlasnike restorana, kako bi ih<br />
se izjednačilo s hotelima za koje PDV iznosi 10 posto.<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007.<br />
PREDSJEDNIŠTVO CEHA UGOSTITELJA I TURISTIČKIH<br />
DJELATNIKA HOK-A<br />
Za ujednačavanje spomeničke rente<br />
Obrtnici iz<br />
Varaždinske<br />
županije<br />
na sajmu u<br />
Grazu<br />
organizaciji Obrtničke komore Varaždinske županije, dvadesetak obrtnika iz<br />
U sva četiri udruženja koja djeluju na županijskom području, posjetilo je 2. listopada<br />
Međunarodni jesenski sajam »Herbmesse 2007.« u Grazu. Tom su prilikom<br />
prisustvovali prezentaciji gospodarstva Varaždinske županije i razgledali izložbeni<br />
prostor na kojem već niz godina izlažu hrvatski obrtnici i poduzetnici u organizaciji<br />
Hrvatske obrtničke komore i Hrvatske gospodarske komore - Županijske komore<br />
Varaždin.<br />
Kongres ugostitelja u Šibeniku<br />
rema odluci Organizacijskog odbora 20. kongres ugostitelja i turističkih dje-<br />
Hrvatske održat će se od 4. do 7. studenoga u hotelskom naselju »So-<br />
Platnika<br />
laris« u Šibeniku. U sklopu održavanja Kongresa predviđeni su <strong>broj</strong>ni stručni i<br />
edukacijski sadržaji, okrugli stolovi, predavanja i rasprave, a zainteresirani za<br />
sudjelovanje u njegovom radu mogu se prijaviti u »svojim« obrtničkim udruženjima<br />
ili u Cehu ugostitelja Varaždina. Sudionicima će biti organiziran besplatni<br />
prijevoz autobusima.<br />
OBRTNIČKA KOMORA VARAŽDINSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
Pet novih stipendija za<br />
obrtnička zanimanja<br />
rema odluci Upravnog odbora Obrtničke komore Varaždinske žu-<br />
za školsku godinu 2007./2008. bit će dodijeljeno pet stipendija<br />
Ppanije<br />
učenicima prvih razreda koji se školuju za obrtnička zanimanja. Mjesečni<br />
iznos stipendije iznosi 500 kuna, a za dodjelu se mogu javiti svi učenici čiji<br />
roditelji ili staratelji u posljednje tri godine imaju prebivalište na području<br />
Varaždinske županije. Temeljni kriteriji za utvrđivanje liste kandidata su<br />
uspjeh učenika u završnim razredima osnovne škole, deficitarnost zanimanja,<br />
te materijalne prilike u obitelji.<br />
Na sjednici Upravnog odbora je zaključeno da je potrebno animirati i<br />
obrtnike – trgovačka društva za dodjelu stipendija učenicima deficitarnih<br />
zanimanja koje žele imati na naukovanju kako bi na taj način osigurali buduće<br />
dobre radnike za rad u svojim tvrtkama.<br />
Od 1998./99. godine, kada je Obrtnička <strong>komora</strong> Varaždinske županije<br />
započela s dodjelom stipendija dosad je školovanje završilo 30 stipendista.<br />
U prošloj školskoj godini stipendiju su primala 42 učenika obrtničkih<br />
zanimanja.<br />
Najveći <strong>broj</strong> stipendista je inače u zidarskom zanimanju.<br />
Edukacija<br />
ugostitelja<br />
organizaciji Ceha ugostitelja i turističkih<br />
djelatnika za ugostitelje koji<br />
U<br />
žele stjecati nova stručna znanja, omogućit<br />
će se besplatni seminari s posebnim<br />
naglaskom na prilagodbu standardima<br />
Europske unije i primjenu HACCP sustava<br />
koji stupa na snagu od početka 2009.<br />
godine. Seminari se planiraju održati<br />
u suradnji sa slovenskom Obrtničkom<br />
zbornicom. Ceh ugostitelja Varaždinske<br />
županije u tom je smislu već dogovorio<br />
susret u Mariboru o konkretizaciji edukacije<br />
ugostitelja, razmjeni iskustava i eventualnim<br />
zajedničkim ulaganjima.<br />
Prema riječima Martina Plantaka,<br />
predsjednika Ceha ugostitelja i turističkih<br />
djelatnika Varaždinske županije za<br />
dodatno stručno osposobljavanje već se<br />
prijavilo više od 80 ugostitelja.<br />
Na sastanku Predsjedništva Ceha ugostitelja<br />
i turističkih djelatnika HOK-a razmotreni<br />
su <strong>broj</strong>ni aktualni problemi.<br />
OK VIROVITIČKO-PODRAVSKE ŽUPANIJE<br />
33000 VIROVITICA, Pavla Radića 3<br />
++ 385 033/725 493, 726 082, 721 258<br />
++ 385 033/726 028<br />
E-mail: ok-vir-pod-zupanije@vt.t-com.hr<br />
Predsjednik: Josip Novogradec<br />
Tajnik: Božidar Jeremić<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Katica Kovačević<br />
Anđelka Kolbabek: Da još<br />
jedan život živim…<br />
– Sigurno bih, da još jedan život živim<br />
opet bila frizerka. Nije tu riječ o<br />
lagodnom životu i velikoj zaradi, frizirati<br />
je moja ljubav od malena, za to sam<br />
se školovala i to ću raditi dok budem<br />
mogla. U početku je bilo teško, nisam<br />
mogla dobiti posao, pa sam s 19 godina<br />
morala otvoriti vlastiti salon, još k tomu<br />
izvan Virovitice, u Kloštru Podravskom.<br />
Nakon nekoliko godina sam se preselila<br />
u Pitomaču, a tek kad je »osmica« bila<br />
završena, u prizemlju sam otvorila salon<br />
u Virovitici, gdje je i danas.<br />
Kakva je bila atmosfera u salonu<br />
prije, recimo, tridesetak godina<br />
– Puno drukčija nego što je danas,<br />
opuštenija. Žene su se dolazile malo<br />
uljepšati, popiti kavicu, popričati, neke<br />
su znale »otvoriti srce«, puno smo se i<br />
šalili, smijali do suza.<br />
A, danas<br />
– Uglavnom sumorna atmosfera.<br />
Sve je nekako službeno. Većina žena je<br />
umorna i depresivna, u žurbi i ne žele<br />
razgovarati. No, ima i onih koje pred<br />
mene »istresu« sve svoje probleme,<br />
olakšaju si dušu i odu, a meni nije teško<br />
slušati.<br />
Anđelka Kolbabek i dopredsjednici<br />
udruženja, Vladimir Ivoš i Slavko<br />
Moslavac<br />
Što je s onom drugom stranom, financijskom<br />
– U obrtništvu sam 35 godina, u struci<br />
i duže, i uvijek se moralo na sve paziti,<br />
podmirivati obaveze, a danas je uz<br />
sve to i velika konkurencija i taj strašni<br />
PDV.<br />
Kakve su mlade frizerke<br />
– Imam veliko iskustvo u radu s mladima,<br />
naučnicama, ali i djelatnicama.<br />
Moj dojam je da su djevojke nezainteresirane<br />
za struku, predjetinjaste. Moja<br />
generacija je u toj dobi bila odgovornija,<br />
spremnija za rad.<br />
Obrtnici odlični sportaši<br />
rigodom obilježavanja 22. rujna održana su dva tradicionalna sportska<br />
Pnadmetanja, kuglački i malonogometni turnir. Pobjednik kuglačkog turnira<br />
je Kavana NOVA, virovitički »Zanatlija« je drugi, a slatinski obrtnici treći.<br />
U nogometu je ekipa obrtnika ostavila iza sebe Županijsku upravu i trećeplasiranu<br />
Prometnu policiju, te dakako i četvrtu ekipu s natjecanja, Gradsku<br />
upravu.<br />
OBILJEŽEN DAN OBRTNIKA VIROVITICE<br />
Uručena priznanja i zahvalnice za<br />
rad i razvoj obrtništva<br />
Za 10 godina rada u obrtništvu priznanje je primilo 20 obrtnika, za 20 godina<br />
Andreja Petrović i Nikola Velić, a za 35 godina, frizerka Anđelka Kolbabek<br />
VIROVITICA – Svečanom sjednicom<br />
skupštine (krajem rujna), završen je ovogodišnji<br />
program obilježavanja 22. rujna, Dana<br />
obrtnika Virovitice.<br />
Sjednici su nazočili <strong>broj</strong>ni gosti među kojima<br />
predstavnici županije na čelu sa zamjenikom<br />
župana Zvonimirom Šimićem, poslovni<br />
tajnik Gospodarske komore Milan Vanđura,<br />
predstavnici Područne obrtničke komore,<br />
Državnog arhiva, Gradske uprave, ravnatelj<br />
OŠ Ivane Brlić-Mažuranić, Josip Strmečki i<br />
drugi.<br />
Za trajanja sjednice obrtnici su se, na temelju<br />
zabilješki kustosice muzeja Dubravke<br />
Sabolić prisjetili povijesti virovitičkog obrtništva,<br />
a vezano za sadašnje stanje istaknuto<br />
je da udruženje okuplja gotovo 700 obrtnika<br />
s područja grada Virovitice i 4 susjedne općine,<br />
te da zapošljava 1100 radnika.<br />
– Najviše obrtnika je u samom gradu,<br />
504, u općini Suhopolje 68, Špišić Bukovici<br />
46, Lukaču 46, a Gradini 28. Obrtnici su<br />
okupljeni u sedam sekcija od kojih Sekcija<br />
uslužnog obrta <strong>broj</strong>i 249 članova, trgovaca<br />
je 113, ugostitelja 111, proizvodnih obrta<br />
87, autoprijevoznika 64, frizera 33, dok Sekcija<br />
voditelja poslovnih knjiga okuplja 35<br />
članova – kazao je dopredsjednik udruženja<br />
Vladimir Ivoš.<br />
Dobitnici<br />
priznanja i zahvalnica<br />
Dobitnici priznanja za dugogodišnji rad u<br />
obrtništvu<br />
jednica je bila prilika i<br />
Sda se uruče priznanja<br />
obrtnicima za dugogodišnji<br />
rad, a zahvalnicama<br />
oduži institucijama,<br />
ustanovama i tvrtkama<br />
za doprinos razvoju<br />
obrtništva.<br />
Za 10 godina rada u<br />
obrtništvu priznanje je<br />
primilo 20 obrtnika: Jasna<br />
Bedeković, Štefica<br />
Dizdarević, Dragica Jurec,<br />
Danijela Mecger, Nikolina Matoković, Željka Štauduar, Mirko Bedeković,<br />
Franjo Fekete, Đuro Fekete, Đuro Devčić, Nenad Grubić, Vladimir Ivanac,<br />
Dragutin Keveši, Filjip Pecolaj, Zlatko Poslek, Ivan Ripli, Slavko Stjepić,<br />
Hrvoje Šimunović, Ladislav Šukunda i Vladimir Vučemilović.<br />
Za 20 godina rada priznanje su primili Andreja Petrović i Nikola Velić, a<br />
za 35 godina, frizerka Anđelka Kolbabek.<br />
Zahvalnice za doprinos razvoju virovitičkog obrtništva uručene su: Službi<br />
za gospodarstvo Ureda državne uprave, Županiji, Gradu Virovitici, prometnoj<br />
policiji, Državnom arhivu, Virkomu i OŠ I. B.-Mažuranić Virovitica,<br />
koja je za svoje učenike od obrtnika dobila i računalo.<br />
K. K.<br />
Ugostitelji, važna sastavnica<br />
turističke djelatnosti<br />
PITOMAČA - Radi pripreme za sudjelovanje<br />
na 20. kongresu ugostitelja<br />
i turističkih djelatnika, koji će se 5. i 6.<br />
studenoga održati u Hotelskom naselju<br />
»Solaris« kod Šibenika, sjednicu je u<br />
»Zlatnom klasu« u Otrovancu, održao<br />
Ceh ugostiteljskog obrta Obrtničke komore<br />
Virovitičko-podravske županije.<br />
Animiranje obrtnika ugostiteljske<br />
struke za odlazak na Kongres, njih oko<br />
200, obavit će se, odlučio je Ceh, u narednih<br />
8 dana i to posredstvom sekcija<br />
ugostitelja pri udruženjima obrtnika.<br />
CEH UGOSTITELJSKOG OBRTA<br />
Na sjednici je bilo riječi i o ovogodišnjoj<br />
turističkoj sezoni na području Županije<br />
(iz ugostiteljskog ugla). Analiza<br />
je pokazala da je sezona bila nešto bolja<br />
od prošlogodišnje, da je promet porastao<br />
za 10, a dobit za oko 5 posto. Za<br />
ostvarivanje većih rezultata, potrebno<br />
je, složili su se članovi Ceha, riješiti niz<br />
problema koji su pratili ovu, ali i ranije<br />
turističke sezone.<br />
Okosnica problematike su nekvalitetni<br />
kadrovi za rad u ugostiteljstvu, regulacija<br />
radnog vremena, mala potrošnja<br />
gostiju, potreba mijenjanja odluke o dozvoljenih<br />
0,0 promila alkohola u krvi vozača,<br />
potreba bolje suradnje s lokalnom,<br />
županijskom i državnom turističkom zajednicom,<br />
te niz drugih problema karakterističnih<br />
za kontinentalni turizam.<br />
Opisujući svoju suradnju s TZ Pitomače,<br />
predsjednik Ceha, Branko Tkelčec<br />
je govorio o jesenskoj manifestaciji koja<br />
se već nekoliko godina održava na njegovom<br />
imanju pod nazivom »U posjetu<br />
starim vremenima«, te pozvao kolege da<br />
se nađu kod njega 14. listopada. K. K
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007. ŽUPANIJE 25<br />
Uprava HOK-a zasjedala u Vinkovcima<br />
V<br />
I<br />
Gosti posjetili Vinkovački sajam i nazočili otvaranju »Vinkovačkih jeseni«<br />
eliku čast i zadovoljstvo imali su članovi Područne obrtničke<br />
komore Vukovarsko-srijemske županije, na čelu s<br />
predsjednikom Ivanom Klarićem, ugostiti članove Upravnog<br />
odbora Hrvatske obrtničke komore, koji su svoju sjednicu<br />
odlučili održati u Vinkovcima. Ista je održana 14. rujna 2007. godine<br />
u 11 sati, u novouređenoj dvorani Udruženja obrtnika Vinkovci,<br />
na čelu s predsjednikom HOK-a g. Matom Topićem.<br />
Na sjednici je donesena odluka<br />
o dodjeli pomoći HOK-a<br />
Udruženju obrtnika Osijek za<br />
sanaciju zgrade osječkog Doma<br />
obrtnika koja je uništena u požaru<br />
10. kolovoza ove godine.<br />
Na prijedlog Cehova proizvodnog<br />
i uslužnog obrta, prihvaćen je<br />
prijedlog liste pojedinih proizvoda<br />
koji se mogu izrađivati u kuć-<br />
okviru 42. vinkovačkih jeseni, od<br />
U 14. do 16. rujna 2007. god. održan je<br />
Vinkovački jesenski sajam gospodarstva<br />
i obrtništva, koji se u svrhu promicanja<br />
vrijednosti gospodarstva Vukovarskosrijemske<br />
županije i cijele regije, organizira<br />
već petu godinu.<br />
Trodnevnu manifestaciju otvorio<br />
je ministar poljoprivrede, šumarstva i<br />
vodnoga gospodarstva Petar Čobanković.<br />
Otvaranju sajma nazočili su i članovi<br />
Upravnog odbora HOK-a na čelu s<br />
predsjednikom Matom Topićem, koji se<br />
i osobno obratio posjetiteljima i izlagačima<br />
sajma. Tom je prilikom pohvalio<br />
uspješnu organizaciju sajma, naglasivši<br />
važnost razvoja obrtništva u gradu Vinkovci<br />
i Županiji vukovarsko-srijemskoj.<br />
Težište Vinkovačkog jesenskog sajma<br />
bilo je na obrtništvu, poljoprivredi, prehrambenoj<br />
industriji i šumarstvu. Izlagalo<br />
je oko 120 izlagača iz Hrvatske, od<br />
toga 37 obrtnika, 16 domaćih, 4 obrtnika<br />
iz županjskog Udruženja, te 17 obrtnika<br />
– gostiju iz tri slavonske županijske<br />
komore (Osijek, Slavonski Brod i Virovitica).<br />
Svakako treba spomenuti grad<br />
Makarsku koji je predstavio svoje turi-<br />
ako su zadarski ugostitelji jasni u svojim<br />
ocjenama da su turističke sezone,<br />
kada su njihovi prihodi u pitanju, tek<br />
djelomično uspješne, statistički pokazatelji<br />
sve su povoljniji. Iako su službeni podaci<br />
zaokruženi tek za prvo polugodište,<br />
za koje je utjecaj turističke sezone još blaži,<br />
a pravi se promet u ovdašnjem ugostiteljstvu,<br />
na žalost, svodi na treći kvartal<br />
čije rezultate tek očekujemo, vidljivo je<br />
da se događaju kontraverzne stvari.<br />
Naime, vrijednost prometa u ugostiteljstvu<br />
u Hrvatskoj u drugom kvartalu<br />
nominalno je 13,9 posto veća nego godinu<br />
ranije i iznosila je 4,2 milijarde kuna kroz<br />
2000 poduzeća i 13.900 radnji. Najveći<br />
promet ostvaren je u Istarskoj županiji,<br />
950 milijuna kuna (22,8%), u Primorskogoranskoj<br />
županiji, 666 milijuna kuna<br />
(16,0%), u Gradu Zagrebu, 554 milijuna<br />
kuna (13,3%), u Splitsko-dalmatinskoj županiji<br />
i Dubrovačko-neretvanskoj županiji<br />
po 432 milijuna kuna (po 10,3%) dok je<br />
promet u Zadarskoj županiji 200 milijuna<br />
kuna i 29 posto je veći nego lani.<br />
U šest mjeseci ukupan je promet ugostiteljstva<br />
u državi preko šest milijardi<br />
kuna i 14,7 posto veći je nego lani. U Zadarskoj<br />
županiji je iznosio 272,5 milijuna<br />
kuna i 34,3 posto je veći nego lani.<br />
ZADAR – Druga izložba hrane, pića, delikatesnih<br />
proizvoda i suvenira »Naši mali gušti 2007.« održana<br />
je u zadarskom Arsenalu. Manifestaciju, na kojoj sudjeluje<br />
38 izlagača – poduzeća, obrtnika i obiteljskih<br />
poljoprivrednih gospodarstava – iz Zadarske županije,<br />
organizirala je <strong>Hrvatska</strong> gospodarska <strong>komora</strong><br />
Županijska <strong>komora</strong> Zadar, u suradnji s Gradom Zadrom,<br />
HOK – Obrtničkom komorom Zadar, Udruženjem<br />
obrtnika Zadar, Turističkom zajednicom Zadarske<br />
županije, Turističkom zajednicom grada Zadra,<br />
Turističkom zajednicom grada Paga, Turističkom<br />
zajednicom grada Biograda i Zadarskom županijom,<br />
dok je vizualni identitet osmislio Neven Stojaković.<br />
noj radinosti, te prijedlog liste usluga – održavanja i popravaka<br />
– koje se mogu obavljati kao sporedna zanimanja. Odluka o<br />
prijedlozima ovih lista uputit će se Ministarstvu gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva, nadležnom za donošenje lista.<br />
Raspravljalo se također i o nacrtima prijedloga tekstova Zakona<br />
o poreznom <strong>broj</strong>u i Zakona o državnoj potpori za obrazovanje<br />
i izobrazbu. Usvojena je i Odluka o osnivanju Odjela za<br />
gospodarstvo i međunarodnu<br />
suradnju u HOK-u.<br />
Prije početka sjednice vodstvo<br />
Hrvatske obrtničke komore,<br />
pozdravili su i s njima kratko<br />
razgovarali, saborski zastupnik<br />
Tomislav Čuljak, župan<br />
Vukovarsko-srijemske županije<br />
Božo Galić i vinkovački gradonačelnik<br />
dr. Mladen Karlić.<br />
Članovi Upravnog odbora HOK-a posjetili<br />
5. vinkovački jesenski sajam<br />
stičke mogućnosti, a gost izlagač je bila<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> iz Širokog Brijega. Na<br />
800 četvornih metara zatvorenog i 1800<br />
četvornih metara otvorenog prostora,<br />
predstavili su se i neki od najznačajnijih<br />
hrvatskih gospodarskih subjekata kao<br />
što su Podravka, Agrokor i Hrvatske<br />
šume, a sajam je posjetilo nekoliko tisuća<br />
posjetitelja.<br />
Za organizaciju i zakup 210 četvornih<br />
metara izložbenog prostora na kojemu je<br />
svoje proizvode prezentiralo 16 domaćih<br />
i 21 gostujući proizvodni obrt, Područna<br />
obrtnička <strong>komora</strong> i Udruženje obrtnika<br />
Vinkovci nagrađeni su od Grada posebnim<br />
priznanjem za doprinos u organizaciji<br />
Sajma.<br />
Svečanosti<br />
otvaranja<br />
»Vinkovačkih<br />
jeseni« nazočili<br />
gosti iz Zagreba<br />
Članovi Uprave Hrvatske<br />
obrtničke komore nazočili su i<br />
svečanosti otvaranja 42. vinkovačkih<br />
jeseni, a nakon otvaranja<br />
za njih je u prostorijama Udruženja<br />
obrtnika Vinkovci upriličena<br />
svečana večera. Tom ih je prilikom<br />
pozdravio predsjednik vinkovačkog<br />
Udruženja Ante Kokaj<br />
i uručio prigodni poklon predsjedniku<br />
Mati Topiću. Pjevačka<br />
muška skupina »Lipa« i mladi<br />
tamburaši oduševili su svojim<br />
programom sve uzvanike.<br />
IZNENAĐUJUĆE STOPE RASTA UGOSTITELJSKIH PRIHODA<br />
I PRIJE SEZONE<br />
Zadarski obrtnici ugostitelji<br />
drugi po rastu u zemlji<br />
Zadarska bi županija prema ukupnom<br />
rastu ugostiteljskih prihoda bila šesta<br />
u zemlji sa 29 posto skoka u odnosu<br />
na lanjsku godinu. To svakako nije beznačajno<br />
jer od ukupnog <strong>broj</strong>a zaposlenih<br />
u drugom tromjesečju 2007. 70,7%<br />
zaposlenih u ugostiteljstvu je u sljedećim<br />
županijama: Primorsko-goranskoj,<br />
Zadarskoj, Splitsko-dalmatinskoj, Istarskoj,<br />
Dubrovačko-neretvanskoj i Gradu<br />
Zagrebu. No, kažemo da su podaci<br />
kontraverzni jer istina – veći kolač, dijeli<br />
se na sve više osoba, jer <strong>broj</strong> poslovnih<br />
jedinica u Zadarskoj županiji je u međuvremenu<br />
uvećan za 19 posto – na 959,<br />
<strong>broj</strong> zaposlenih je 4.879 i uvećan je za<br />
18 posto, a <strong>broj</strong> sjedala u ugostiteljstvu<br />
(registriranih) je preko 55.000 i rastao je<br />
sedam posto.<br />
Pravnih osoba koje se bave (i) ovom<br />
djelatnošću u Zadarskoj županiji je 117<br />
u odnosu na 101 lani, u njih zaposlenih<br />
2200 osoba, a sjedala su im smanjena<br />
za pet posto, na 16.700. Njihov promet<br />
u šest mjeseci iznosio je 142 milijuna<br />
kuna.<br />
Dakle, kod obrtnika je velika gužva.<br />
Broj njihovih »poslovnih jedinica« narastao<br />
je na 842, odnosno gotovo 20 posto,<br />
a zaposlenost na 2674 što je rast od 27<br />
posto, a <strong>broj</strong> sjedala je dosegnuo 38.500.<br />
U drugom tromjesečju dosegnuli su 79<br />
milijuna kuna prihoda uz frapantan<br />
iskazani rast od 58,5 posto, a u šest mjeseci<br />
prihodovali su 130 milijuna kuna<br />
što je nevjerojatnih 62 posto više. Dakle,<br />
kada su sami ugostitelji obrtnici u pitanju<br />
onda su samo obrtnici ugostitelji<br />
Splitsko-dalmatinske županije s rastom<br />
od 68 posto u prihodima nadmašili zadarske<br />
ugostitelje.<br />
Naravno da se očekuju podaci za treći<br />
ključni kvartal. Uz rast prometa jasno je<br />
da se sve veći dio prometa odvija preko<br />
računa čemu pridonose i poplave trgovinskih<br />
centara i veleprodajnih tvrtki.<br />
OK VUKOVARSKO-SRIJEMSKE ŽUPANIJE<br />
32100 VINKOVCI, Duga ulica 31<br />
++ 385 032/333 304<br />
++ 385 032/339 461<br />
E hok-vinkovci@vk.t-com.hr<br />
Predsjednik: Ivan Klarić<br />
Tajnik: Đuro Kadoić<br />
Nakon što su u veljači ove godine<br />
upriličili susret u Županji, a u<br />
proljeće posjet Samoborskom sajmu,<br />
obrtnici iz Županje i Samobora organizirali<br />
su 5. i 6. listopada 2007. godine<br />
dvodnevni posjet 10. obrtničkom<br />
sajmu Istre, čiji je naglasak na proizvodnom<br />
obrtništvu. Svakako treba<br />
naglasiti da je na sajmu izlagalo troje<br />
županjskih obrtnika: Ilija Jelović, vlasnik<br />
obrta »As« za proizvodnju kulena<br />
i drugih mesnih prerađevina, Katica<br />
Oršolić, modna dizajnerica i vlasnica<br />
tekstilnog obrta, te Marijana Živković<br />
sa šlingerajima iz Bošnjaka. Svi izlagači<br />
su zadovoljni svojim nastupom<br />
i polučili su zapažene rezultate. Za<br />
goste domaćini su organizirali vožnju<br />
OK ZADARSKE ŽUPANIJE<br />
23000 ZADAR, Široka ulica 1/III<br />
++ 385 023/319 224, 319 273<br />
++ 385 023/311 383<br />
E ok-zadar@zd.t-com.hr<br />
Predsjednik: Eduard Vicković<br />
Tajnik: Ive Marin<br />
ODRŽANA IZLOŽBA HRANE, PIĆA, DELIKATESNIH PROIZVODA I SUVENIRA<br />
»NAŠI MALI GUŠTI 2007.«<br />
Bogatstvo okusa i mirisa delicija Zadarske županije<br />
STRANICU PRIPREMILA:<br />
Anica Fridl<br />
Informatičko obrazovanje<br />
za obrtnike<br />
Sukladno Programu poticanja malog i srednjeg poduzetništva, Ministarstvo<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva u suradnji s Tehničkim učilištem Vinkovci<br />
i Područnom obrtničkom komorom realizira projekt »Informatičko obrazovanje<br />
obrtnika«. Za sada su u informatičko obrazovanje uključeni obrtnici<br />
vinkovačkog Udruženja obrtnika, gdje će formirana grupa uskoro započeti s<br />
edukacijom. Nakon toga, već prema zainteresiranosti, u rad se mogu uključiti<br />
obrtnici ostalih udruženja, stoga ovim putem pozivamo sve zainteresirane<br />
obrtnike da se jave u svoju Područnu obrtničku komoru gdje mogu dobiti detaljne<br />
informacije.<br />
OBRTNICI ŽUPANJSKOG I SAMOBORSKOG<br />
UDRUŽENJA POSJETILI PULU<br />
Susret koji će se pamtiti<br />
brodom pulskim akvatorijem i obilazak<br />
Brijunskih otoka. Zatim je slijedila<br />
šetnja i razgledavanje Pule i ugodna<br />
večera u konobi »Vodnjanka«. Tu su<br />
gosti i domaćini razmijenili prigodne<br />
poklone, a nazočnima su se obratili<br />
predstavnici svih triju udruženja.<br />
Drugog dana posjeta, gosti su posjetili<br />
brodogradilište »Portić« i stolarski<br />
obrt »Vinkuran« u Banjolama. Nakon<br />
razgledanja sajma, gosti su svoj boravak<br />
zaključili na najbolji mogući način<br />
– slasnim primorskim delicijama u restoranu<br />
»Vela nera« u Pješčanoj uvali<br />
u Verudi. Obrtnici ovih triju udruženja<br />
već s nestrpljenjem očekuju idući<br />
susret koji će se održati u siječnju iduće<br />
godine u Županji.<br />
STRANICU PRIPREMIO:<br />
Damir Maričić<br />
Obrtnici darivali krv<br />
ZADAR – Zadarska Udruga dobrovoljnih<br />
darivatelja krvi »Kalelarga« u suradnji<br />
s Obrtničkom komorom Zadarske županije<br />
– Cehom ugostitelja i Udruženjem obrtnika<br />
Zadar – Sekcijom za ugostiteljstvo i turizam<br />
te Odjelom transfuzije Opće bolnice Zadar u<br />
Gradskoj loži organizirala je akciju dobrovoljnog darivanja krvi. Ova akcija je<br />
prva takva u Hrvatskoj koja se održala pod visokim pokroviteljstvom Ministarstva<br />
mora, turizma, prometa i razvitka, a krv je dao i ministar Božidar Kalmeta,<br />
inače dugogodišnji davatelj.<br />
Inicijativa za organiziranje akcije krenula je iz Obrtničke komore, a namjera je da<br />
postane tradicionalna, kako je rekao šef Ceha ugostitelja Obrtničke komore Zadarske<br />
županije Dubravko Milin Kvisko. Akcijom se prikupljala krv za potrebe Opće<br />
bolnice Zadar, a organizirala se prije svega za obrtnike iz Zadra i Zadarske županije,<br />
iako su se darivanju krvi u Gradskoj loži priključili i svi zainteresirani građani.<br />
Inače, akciju dobrovoljnog darivanja popratio je bogati program na Narodnome<br />
trgu uz sudjelovanje klape »Kontrada« iz Posedarja te zadarskih kuhara i konobara<br />
koji su nudili tradicionalne delicije ovog kraja.<br />
– »Naši mali gušti 2007.« drugi put se organiziraju<br />
u zadarskom Arsenalu kako bi se promovirali<br />
kvalitetni i autohtoni proizvodi Zadarske županije,<br />
a javnosti približila raznolikost i originalnost<br />
obale, otoka i zaleđa. Izlagači na ovogodišnjoj<br />
manifestaciji su poduzeća, obrtnici i poljoprivredna<br />
gospodarstva koja, uz degustaciju, nude i<br />
mogućnost kupnje izloženih proizvoda, kazao je<br />
Denis Ikić, tajnik HGK Županijske komore Zadar,<br />
na svečanosti otvaranja druge izložbe hrane, pića,<br />
delikatesnih proizvoda i suvenira »Naši mali gušti<br />
2007.« koja je u zadarskom Arsenalu, okupila<br />
mnoštvo posjetitelja.<br />
Posjetitelji su uz prateći zabavni program imali<br />
priliku kušati sireve, pršut, domaći med, ekološki<br />
proizvedenu hranu, proizvode od maslina i ribe te<br />
druge raskošne delicije, kao i uživati u ljepoti izvornih<br />
zadarskih suvenira. Zadarska županija u zajedništvu<br />
političkih, turističkih gospodarskih subjekata<br />
te tvrtki i obrta kroz niz aktivnosti nastoji afirmirati<br />
proizvodnju autohtonih proizvoda te time dati poticaj<br />
ovom vidu poduzetništva. Njime se obogaćuje<br />
ovdašnja turistička ponuda, ali i promovira kvaliteta<br />
koja može postati prepoznatljiv brand. Zadarska<br />
županija već je tradicionalno najsnažnija na<br />
Eko-etno izložbi na Zagrebačkom velesajmu koja je<br />
dijelom koncipirana u ovom duhu. Dio ovdašnjih<br />
proizvoda našao se pod oznakama Izvorno hrvatsko<br />
i <strong>Hrvatska</strong> kvaliteta pred Gospodarskom komorom<br />
i slično. Posebno značenje ima poticanje malih<br />
obiteljskih gospodarstava i obrta da se na ovaj način<br />
uključe u proizvodnju, ali i nađu put do kupaca.
26 NO TU A<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007.<br />
I U I I A<br />
»Krevet više« i zalihe u podrumima<br />
PERO GABRIĆ<br />
Najmanje desetak godina traje raskorak između cijena i kakvoće vina koja se i kakva se, ne samo duž<br />
Jadrana, nude stranim i domaćim gostima, a to i dalje izaziva kratki spoj između turizma i ovoga<br />
popularnog i tradicionalnog pića koje na svoj način »začinja« i uniformirane obroke, a kamoli one<br />
izvanpansionske. Doista, zašto je u našoj ugostiteljskoj ponudi vince znatno skuplje, često čak i od najboljih<br />
zalogaja Najčešći je odgovor da (neopravdano) visokim cijenama vinu ugostitelji krpaju svoje financijske<br />
rupe jer na hrani, kažu, uglavnom nema zarade…<br />
Ima ili nema, ili su podaci (praksa)<br />
različiti od restorana do restorana,<br />
ali ponajčešće se čuju (ili<br />
»šapuću«) objašnjenja kako je hrana<br />
(osobito riba!) u nabavi (pre)skupa,<br />
a nitko, jasno, ne želi poslovati s minusima<br />
itd. Dakle, kako naći ravnotežu<br />
Što se gubi na obrocima može<br />
se (i mora) nadoknaditi ponuđenim<br />
pićima, naravno, posebno vinima.<br />
Malo će tko poslije školjaka, pršuta,<br />
plave i bijele ribe… posegnuti za<br />
pivom i sokovima. Nakon tih obroka<br />
na redu je ponajviše i ponajprije<br />
vince! Ali…<br />
Priče i pričice…<br />
Nije nikakva novost da je u našoj<br />
ugostiteljskoj ponudi butelja vina<br />
često skuplja i od dobrih i ukusnih<br />
obroka! Kako i zašto Već imaju dugačku<br />
bradu stereotipna objašnjenja<br />
o vrijednostima vina u odnosu<br />
na ono u tanjurima, a još se više čuje<br />
(ponavlja) kako ugostitelji visokim<br />
cijenama pićima poravnavaju cijene<br />
skupoj ili skupljoj »klopi« jer su u<br />
nabavi stalno aktualne visoke cijene<br />
te robe.<br />
Ipak, glavno je pitanje kakva<br />
vina nude (prodaju) naši ugostitelji.<br />
Naravno, ovisi od restorana do restorana,<br />
zatim o tome koliko se vlasnici<br />
lokala razumiju u vina, koliko<br />
ih poznaju, gdje ih nabavljaju itd.<br />
One priče i pričice kako se cijenama<br />
vina »neutraliziraju« obično više ili<br />
visoke cijene hrane (posebno finijega<br />
mesa i bolje ribe) već su davno<br />
prešle u stereotipe… Bilo kako bilo,<br />
priče i dalje ostaju, čak i tvrdnje da<br />
se višim i visokim cijenama vina nadoknađuju<br />
drugi izdaci.<br />
Gosti su nam i vinski<br />
znalci!<br />
»Na snazi« je također istina, koju<br />
praksa u lokalima potvrđuje iz dana<br />
u dan: vina su u većini ugostiteljskih<br />
lokala i hotela ipak precijenjena!<br />
Naravno, sve ipak ovisi o tome<br />
kakva se i koja vina više naručuju,<br />
ali kako god bilo, ugostitelji imaju<br />
svoju poslovnu praksu. Jasno je da<br />
nema nikakva smisla poslovati s<br />
minusima, ali valja zaviriti i na drugu<br />
stranu te slike. Koju i kako<br />
U, nažalost, gotovo<br />
zanemarivu<br />
<strong>broj</strong>u u našem su<br />
ugostiteljstvu (posebno<br />
njegovu sezonskom<br />
izdanju)<br />
angažirani ili zaposleni,<br />
primjerice,<br />
stručni somelijeri<br />
(vinotoče), dakle<br />
»bijele bluze«<br />
specijalizirane za<br />
ponudu i preporučivanje<br />
vina, te<br />
toliko važno spajanje<br />
jela s vinima. Zna se, naime, da<br />
ni slučajno nije svejedno kojim i kakvim<br />
vinom treba zaliti dobra pečenja<br />
ili, posebno, ribu! Uostalom,<br />
tko znade koliko je puta napisano<br />
ili u određenim prigodama rečeno<br />
(s dokazima!) kako dobar dio naših<br />
ugostitelja (ponajprije se misli na<br />
vlasnike lokala!) angažiranje stručnih<br />
osoba za ponudu vina smatraju<br />
ponajprije troškom umjesto – investicijom!<br />
Što je bilo u konobama<br />
Nije teško ustanoviti koliko je<br />
stručnih vinotoča zaposleno u našemu<br />
ugostiteljstvu i (posebno) hotelima,<br />
a kad je riječ o stranim turistima<br />
često se zaboravlja da velik dio naših<br />
gostiju dolazi iz dokazanih vinogradarsko-vinskih<br />
zemalja (Italija, Mađarska,<br />
Slovenija, Francuska…)<br />
U odgovarajućim se prigodama<br />
zanimljivo osvrnuti prema natrag,<br />
a u ovoj priči o vinu u turističkoj<br />
ponudi i potrošnji mislim da vrijedi<br />
spomenuti sezonu 1997. godine.<br />
Toga se ljeta u Dalmaciji tražio i<br />
(doslovno!) jedva nalazio »krevet<br />
više«. Ta je gužva trajala do kraja sezone<br />
(doslovno!), a istodobno je na<br />
»Sabatini« u Cavtatu iznijet podatak<br />
da se između dvije berbe u dalmatinskim<br />
konobama, podrumima, vinarijama…<br />
nalazi ništa manje nego<br />
čak dvije i pol tisuće vagona vina!<br />
Naravno, kratki bi komentar bio u<br />
obliku pitanja – kakvoga to vina<br />
TURISTIČKI KOMENTAR<br />
Masline, loza, ljekovito bilje… ili divlja gradnja<br />
Žalosna je istina da duž jadranske obale i na otocima i dalje nezaustavljivo »cvjeta« tzv. divlja gradnja (čast rijetkim iznimkama) čime se uz<br />
ostale nevolje nastavlja opasno devastiranje toga dijela našega prirodnog blaga kakvim se može pohvaliti ograničen <strong>broj</strong> zemalja. Stoga je i<br />
dalje aktualno davno pitanje hoće li preostale pitome uvale napokon biti koliko-toliko zaštićene ili pošteđene ili će ih i dalje osakaćivati armirani<br />
beton kojemu se teren priprema sječom borova, maslina, lovora… A sve to po običaju uporno prate utaje stanovitog <strong>broj</strong>a noćenja i gostiju, što<br />
praktično znači da su i dalje »na snazi« utaje dijela financijskog prometa.<br />
PERO GABRIĆ<br />
Istina je da se još uvijek turistička<br />
<strong>Hrvatska</strong> ne može pohvaliti dužim<br />
sezonama od »uhodanih«<br />
ili može »tek toliko«, pa nakon, tko<br />
više znade koliko godina, (upornih)<br />
najavljivanja produžetaka sezona<br />
nije se baš daleko odmaklo.<br />
Istina je i da su nam sezone ipak<br />
nešto duže nego one (ne)davne<br />
»klasične«, ponajviše i stoga što se<br />
na Jadranu znatno promijenila tzv.<br />
vlasnička struktura, pa kako financijske<br />
promašaje više ne pokriva<br />
država, treba turizam i sve ono<br />
što ga prati voditi znatno drukčije<br />
i stručnije. Uostalom, mijenja se i<br />
mnogo toga u poslovanju, konkurencija<br />
je sve jača, znatno se više<br />
traže sadržaji od tzv. prirodnih<br />
ljepota…<br />
Slika i okviri…<br />
Evo jednog naslova i podnaslova<br />
turističkom komentaru (»Vjesnik«<br />
u prosincu prije točno deset godina):<br />
»Loša slika u dobrim okvirima«<br />
(naslov) i »Niz posljednjih<br />
zbivanja pokazuje da turizam ima<br />
sve manju podršku u službenoj<br />
politici, ali i da je takvu tretmanu<br />
u određenoj mjeri i sam pridonio«<br />
(podnaslov). Napisano je to nakon<br />
redovnih godišnjih susreta naših<br />
hotelijera s proizvođačima opreme<br />
(te su godine održani u Dubrovniku),<br />
a koliko su ti skupovi bili zanimljivi<br />
svojim domaćinima, valjda<br />
ponajbolje potvrđuje podatak da se<br />
u dvorani nije pojavio prvi čovjek<br />
Dubrovačko-neretvanske županije,<br />
kao ni gradonačelnik da pozdrave<br />
predstavnike oko stotinjak hotelskih<br />
kuća i tridesetak predstavnika<br />
proizvođača iz Hrvatske, Slovenije<br />
i BiH!<br />
Čudno Ne! Zašto Zato što<br />
spomenute gospode nije bilo, primjerice,<br />
ni na završnici redovnog<br />
kongresa FIJET-a (Međunarodno<br />
udruženje turističkih novinara<br />
i pisaca) kojemu je domaćin bio<br />
Dubrovnik i to po izboru »fižetovaca«!<br />
No, odmah valja naglasiti<br />
da se takvo nešto nije dogodilo (ili<br />
događalo) samo u Dubrovniku. Pa<br />
kad već turističkim poslenicima<br />
nije zanimljiv Dubrovnik, kako je<br />
bivalo kad bi razni skupovi bili organizirani<br />
u »malim mistima«<br />
Ah,<br />
produženja<br />
sezona…<br />
I prije deset<br />
godina (i ranije!)<br />
kao i dan-danas<br />
bili su aktualni<br />
programi i najave<br />
produženja<br />
sezona jer se od<br />
samo oko tri ljetna<br />
mjeseca nije<br />
moglo živjeti i<br />
puniti blagajne.<br />
No, velike sreće nije bivalo, pa se sve<br />
do službenog početka novih sezona<br />
pričalo o famoznim produžecima,<br />
kao što se, uostalom, priča i danas.<br />
No, srećom, ima određenih razlika<br />
i nešto dužega posla, što najvjerojatnije<br />
treba ponajprije zahvaliti privatnim<br />
vlasnicima objekata turističke<br />
ponude. No, još smo, na žalost,<br />
daleko od onih mogućnosti koje se<br />
dalje najavljuju. Dokle Ali, kad se<br />
sve z<strong>broj</strong>i i odbije, nema dvojbe da<br />
se od našega turizma pristojno živi i<br />
zarađuje. Može li više Može, kako<br />
ne, ali čemu se mučiti kad nam je<br />
i ovako dobro! Sezone i dalje traju<br />
kraće nego što bi mogle i trebale, ali<br />
većih »bježanja« iz turizma nema.<br />
Neće ih ni bivati, uostalom, čemu!<br />
Zar samo 18 posto!<br />
Dakle, prije deset godina govorilo<br />
se o velikom prometu i maloj<br />
zaradi. Izračunato je da gosti<br />
izvan pansiona troše samo oko<br />
osamnaest posto, pa je na osnovi<br />
podataka prokomentirano kako<br />
gosti »…izvan sobe troše samo oko<br />
osamnaest posto«. Tako je izračunato<br />
i da omjer potrošnje naših<br />
gostiju prije deset godina u osnovnim<br />
uslugama i izvanpansionu potvrđuje<br />
kako se sve teže nosimo s<br />
konkurencijom, te da je »nasušan<br />
generalni remont« našega turističkog<br />
proizvoda. Kako je danas Na<br />
to i slična pitanje uglavnom (ili<br />
prema običaju…) preciznijih odgovora<br />
nadležnih nije baš bivalo, ali<br />
(valja ponoviti!) javnost je već na to<br />
»oguglala«… Ipak je i dalje aktualno<br />
pitanje kako se živi od našega<br />
turizma Može li se »kraj s krajem«<br />
ili treba »stenjati« Koliko je god i<br />
dalje aktualno »plakanje« o našim<br />
turističkim mukama i nevoljama,<br />
ipak je to više »gluma« nego stvarnost.<br />
Uostalom, ako se već dugo<br />
godina uporno priča o nasušnosti<br />
produženja sezona, a od toga posla<br />
napravljeno je »tek toliko«, onda<br />
znači da se živi uglavnom dobro!<br />
Kako prolazi »država« to ionako<br />
nije presudno…
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007.<br />
27<br />
NAZIV TVRTKE OPIS PONUDE ADRESA KONTAKT<br />
H. M. Gruel<br />
Maschinen-Produktion & Vertrieb<br />
NJEMAČKA<br />
SPONZOR INZENIRING d.o.o.<br />
SLOVENIJA<br />
»K.G.VAR« proizvodnja,<br />
trgovina i usluge<br />
HRVATSKA<br />
MEĐUNARODNA I DOMAĆA POSLOVNA SURADNJA<br />
Pregled ponude i potražnje, LISTOPAD 2007.<br />
Poduzeće traži partnera/partnere za distribuciju<br />
proizvoda na tržištu Republike<br />
Hrvatske kao i kupce za iste.<br />
Proizvode zračne čekiće za kovanje,<br />
gusene peći za bravarije, kao i opremu za<br />
metaloprerađivače, struku te poduzetnike<br />
koji se bave kovanjem. Detaljnije informacije<br />
kao i fotografije te specifikacije samih<br />
proizvoda možete naći na web stranici:<br />
www.gruel-maschinen.de<br />
Zastupnici u zastupanju i prodaji komponenti<br />
iz auto-industrije i bijele tehnike, primjerice<br />
tehničkih pjena, gumenih proizvoda,<br />
brtvila, koje zanimaju i slobodni kapaciteti<br />
hrvatskih obrtnika u domeni štancanja,<br />
sječenja, termoformiranja gume.<br />
Obrt nudi usluge zavarivanja željeznih<br />
predmeta, čeličnih konstrukcija svih oblika,<br />
zavarivanje inoxa domaćim i stranim partnerima.<br />
Posjeduju višegodišnje iskustvo rada u<br />
Republici Sloveniji – suradnja i rad u firmi<br />
ADK. d.o.o. iz Maribora, a uz usluge zavarivanja<br />
nude se i usluge tokarskih obrada komada,<br />
varenja obojenih metala, te brušenja<br />
i zaštite metalnih predmeta.<br />
Dodatni upiti u HOK-u; Dražen Horvat, telefon: 01/48 06 650, faks: 01/48 06 675 ili e-mail: drazen.horvat@hok.hr .<br />
H. M. Gruel<br />
Maschinen-Produktion & Vertrieb<br />
Gutenbergstrasse 8<br />
D-72636 Frickenhausen<br />
Deutschland<br />
SPONZOR INZENIRING d.o.o.<br />
Bazoviska 32<br />
6250 Ilirska Bistrica<br />
Republika Slovenija<br />
H. M. Gruel<br />
Maschinen-Produktion & Vertrieb<br />
Gutenbergstrasse 8<br />
D-72636 Frickenhausen<br />
Deutschland<br />
Kontakt osoba: g. H. M. Gruel<br />
Tel.: 0049/(0)7022/415-17<br />
Fax: 0049/(0)7022/490-82<br />
e-mail: info@gruel-maschinen.de<br />
web: www.gruel-maschinen.de<br />
Kontakt: g. Arno Udatny<br />
Mobitel: 00386/31/682 185<br />
e-mail: sponsor@siol.net<br />
Kontakt: g. Vladimir Kreš<br />
Telefon: 042/796 726<br />
Mob: 099/213 7531<br />
e-mail: vladimir.kres@vz.t-com.hr<br />
Hrvatski sabor donio odluku o raspuštanju<br />
rvatski je sabor 12. listopada jednogla-<br />
donio odluku o svome raspuštanju.<br />
Hsno<br />
Izglasavanjem odluke o raspuštanju zaključen<br />
je rad predstavničkog tijela u 5. sazivu.<br />
Hrvatski sabor konstituiran je 22. prosinca<br />
2003. godine kada su mandatima raspolagala<br />
152 zastupnika. Na dan raspuštanja Sabora<br />
mandatima raspolaže 12 nezavisnih zastupnika<br />
i 139 zastupnika u 15 parlamentarnih stranaka.<br />
U tom je <strong>broj</strong>u i osam zastupnika, predstavnika<br />
nacionalnih manjina. Najvećim <strong>broj</strong>em mandata<br />
raspolaže HDZ (63), slijedi SDP (30), HNS<br />
(11), HSS (9), HSP (5), IDS (4), po tri mandata<br />
imaju HDSSB, HSLS, HSU, SDSS. S jednim<br />
mandatom raspolažu DC, MDS, PGS, SBHS i<br />
SDA HR.<br />
Raspuštanjem Sabora, prema odredbama<br />
Poslovnika Hrvatskoga sabora, mandat<br />
zastupnicima se nastavlja, a prestaje danom<br />
konstituiranja novoga saziva.<br />
U 5. sazivu Sabor je održao 27 plenarnih<br />
sjednica, donio petstotinjak zakona i drugih<br />
akata, među kojima je 160 zakona usklađenih s<br />
pravnom stečevinom Europske unije. Saziv su<br />
obilježile i aktivnosti za pristupanje Hrvatske<br />
Europskoj uniji, a oko ovoga državno-političkog<br />
prioriteta parlamentarne stranke su postigle<br />
konsenzus.<br />
Zastupnici prema dobnim<br />
skupinama<br />
Naj<strong>broj</strong>nija dobna skupina zastupnika je<br />
ona između 51 i 60 godina starosti u kojoj su<br />
63 muškarca i 46 žena. Sljedeća po <strong>broj</strong>nosti je<br />
skupina od 41 do 50 godina u kojoj je 55 muškaraca<br />
i 44 žene. Od 31 do 40 godina starosti<br />
je 8 zastupnika, a u skupinama do 30 i iznad<br />
70 godina, svega su četiri zastupnika.<br />
Zastupljenost spolova i<br />
stranačka pripadnost<br />
Od 151 zastupnika u 5. sazivu Sabora, 118 je<br />
muškaraca i 33 žene, što čini odnos zastuplje-<br />
nosti spolova od 78 naprama 22 posto. Žene su<br />
<strong>broj</strong>čano najzastupljenije u SDP-u (13 zastupnica)<br />
i HDZ-u (12).<br />
Stručna sprema i akademski<br />
stupnjevi<br />
Od 151 zastupnika, 112 ih ima visoku stručnu<br />
spremu. Višu ima 16, srednju 22, a jedan<br />
zastupnik ima nižu. Od 112 zastupnika s visokom<br />
stručnom spremom, 21 ima doktorski<br />
akademski stupanj, a 11 njih magistarski.<br />
Na 27. sjednici Hrvatskog sabora održanoj<br />
u rujnu i listopadu 2007. godine raspravljeno<br />
je 126 točaka dnevnog reda, od kojih se 84 odnosilo<br />
na zakone, od kojih ističemo: prekršajni<br />
zakon, Zakon o računovodstvu, Zakon o posredovanju<br />
u prometu nekretninama, Zakon o javnoj<br />
nabavi, Zakon o zaštiti okoliša te izmjene<br />
Zakona o trgovačkim društvima. O navedenim<br />
i drugim novim propisima upoznat ćemo Vas<br />
po njihovoj objavi u službenom glasilu Republike<br />
Hrvatske.<br />
OBRTNIČKE NOVINE<br />
NAKLADNIK:<br />
HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA,<br />
A<br />
Telefon:<br />
E-mail:<br />
WEB:<br />
Za nakladnika:<br />
Mato Topić, predsjednik Hrvatske obrtničke komore<br />
Glavni urednik:<br />
Dr. Petar Sindičić<br />
Zagreb, PP 166;<br />
tel: 01/4812 262; fax: 01/4812 268<br />
Fotograf: Tomislav Smoljanović<br />
Administrator: Tamara Pavelić<br />
E-mail redakcije:<br />
obrtnicke-<strong>novine</strong>@hok.hr<br />
NAKLADA: 100.000<br />
RUKOPISI I SLIKE SE NE VRAĆAJU<br />
GRAFIČKA PRIPREMA I TISAK: VJESNIK D.D.<br />
Objavljen<br />
internetski portal<br />
Moja uprava<br />
oja uprava, novi internetski<br />
Mportal Vlade Republike Hrvatske<br />
dostupan je na adresi mojauprava.hr.<br />
Moja uprava predstavlja<br />
novost u korištenju informacija i<br />
usluga javne uprave, a riječ je o još<br />
jednom programu realiziranom u<br />
sklopu e-Hrvatske.<br />
Portal Moja uprava je internetski<br />
sustav za komunikaciju građana i<br />
pravnih subjekata s upravom, gdje<br />
će po prvi put na jednome mjestu i<br />
na jednostavan način biti dostupne<br />
sve informacije potrebne za komunikaciju<br />
s tijelima javne uprave. Portal<br />
se razvija koristeći iskustva uspješnih<br />
zemalja na tom području poput<br />
Velike Britanije, Singapura, Hong<br />
Konga i drugih.<br />
Miroslav Kovačić, državni tajnik<br />
za e-Hrvatsku, napomenuo je kako<br />
je novost u ovome programu činjenica<br />
da su građani, putem redovitih<br />
ispitivanja tržišta, od samog početka<br />
uključeni u jedan program državne<br />
uprave, a takav način razvijanja i<br />
unapređivanja portala nastavit će se i<br />
dalje. U skladu s planom razvoja, dodao<br />
je, ovaj će portal u sljedeće dvije<br />
do tri godine na jednome mjestu na<br />
internetu ponuditi sve relevantne sadržaje<br />
i usluge iz javne uprave, ali i<br />
drugim komunikacijskim kanalima,<br />
poput mobilnih telefona i digitalne<br />
televizije.<br />
Vlada Republike Hrvatske pokrenula<br />
je ovaj portal s ciljem izgradnje<br />
i održavanja sustava koji će građanima,<br />
gospodarstvenicima i drugim<br />
korisnicima usluga javne uprave<br />
pružati punu, pouzdanu i mjerodavnu<br />
informaciju i usluge koristeći sve<br />
prikladne načine komunikacije. Na<br />
ovaj će način Vlada Republike Hrvatske<br />
osigurati dostupnost usluga<br />
javne uprave svim korisnicima neovisno<br />
o njihovim mogućnostima,<br />
znanju i eventualnim ograničenjima.
28<br />
Obrtničke <strong>novine</strong><br />
listopad 2007.<br />
A I E TA<br />
Zlatna igla 72. put<br />
Zlatna igla do danas je zadržala karakteristični spoj tradicionalnih vrijednosti i aktualnih modnih trendova<br />
STJEPAN JURAČIĆ<br />
U<br />
nedjelju, 21. listopada, u<br />
Kongresnom centru Hypo<br />
Alpe Adria banke održana je<br />
Zlatna igla Zagreba, i to 72. put. Kao<br />
i obično, organizaciju je potpisalo<br />
Udruženje obrtnika Grada Zagreba.<br />
Premda se od svog osnutka, prije<br />
gotovo osam desetljeća, događanje<br />
mijenjalo prateći različita povijesna<br />
razdoblja i stilove, Zlatna igla do danas<br />
je zadržala karakteristični spoj<br />
tradicionalnih vrijednosti i aktualnih<br />
modnih trendova. Na ovogodišnjem<br />
događaju predstavljeno je<br />
18 kolekcija u kategorijama tekstila,<br />
klobučara, krzna, postolara, kožara,<br />
ali i frizera te kozmetičara, a gosti<br />
zagrebačkih obrtnika ovaj su put stigli<br />
iz Bosne i Hercegovine.<br />
Program je vodila Danijela Trbović,<br />
a glazbenim izvedbama zabavljala<br />
Ana Rucner. Među osamnaest<br />
obrtnika koji su predstavili svoje<br />
revije, uključujući i dva gosta iz Sarajeva,<br />
bile su i Mustre, dizajnerski<br />
trio Sanja, Jasna i Biba.<br />
Prikazane su kreacije: Banovec,<br />
Sposa, Dora, Body Feeling, Nera,<br />
Mara, MOXL, Jasna JHB, Salteks,<br />
Blau Line, Šabić, saloni cipela Gloria<br />
i Bočak.<br />
Nakon revije slijedio je prigodni<br />
domjenak na kojemu su su stari<br />
majstori modnih zanata mogli razmijeniti<br />
mišljenja uz konzumaciju s<br />
bogatog stola.<br />
<strong>Hrvatska</strong> frizerska reprezentacija<br />
<strong>Hrvatska</strong> frizerska reprezentacija<br />
u zajedničkoj organizaciji<br />
Ceha frizera i kozmetičara<br />
Hrvatske obrtničke komore i Saveza<br />
hrvatskih frizera i ove godine sudjelovat<br />
će na Svjetskom prvenstvu frizera<br />
koje se u organizaciji Svjetske<br />
frizerske organizacije (Organisation<br />
mondiale coiffure – OMC) održava<br />
od 1. do 3. ožujka 2008. godine u Chicagu,<br />
SAD.<br />
Nakon uspješno održanog 9. državnog<br />
prvenstva frizera i kozmetičara<br />
Hrvatske u Opatiji 10. lipnja 2007. godine<br />
koje je organizirano u suradnji<br />
Ceha frizera i kozmetičara Hrvatske<br />
obrtničke komore i Saveza hrvatskih<br />
frizera, sukladno pojedinim plasmanima<br />
natjecatelja, sačinjena je <strong>Hrvatska</strong><br />
frizerska reprezentacija koja će<br />
sudjelovati na Svjetskom prvenstvu.<br />
Reprezentacija <strong>broj</strong>i 40 članova, natjecatelja,<br />
te njihovih modela, trenera<br />
muške i ženske ekipe, internacionalnih<br />
sudaca, te drugih stručnih osoba<br />
koje će raditi s natjecateljima prije i za<br />
vrijeme samog održavanja Svjetskog<br />
prvenstva.<br />
Na <strong>broj</strong>nim europskim i svjetskim<br />
natjecanjima kroz proteklo cijelo stoljeće<br />
hrvatski frizeri postizali su vrhunske<br />
rezultate, te bili prvaci države,<br />
europski i svjetski prvaci.<br />
Prvo sudjelovanje hrvatskih frizera<br />
na Svjetskom prvenstvu, od samostalnosti<br />
RH, bilo je u Berlinu, 2000. godine.<br />
Sljedeće Svjetsko prvenstvo na<br />
kojem su se hrvatski frizeri natjecali,<br />
održano je u Las Vegasu 2002. godi-<br />
ORGANIZATOR<br />
UDRUŽENJE OBRTNIKA GRADA<br />
ZAGREBA<br />
GENERALNI POKROVITELJ I<br />
SUORGANIZATOR<br />
MINISTARSTVO GOSPODARSTVA,<br />
RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
POKROVITELJ<br />
GRADSKO POGLAVARSTVO<br />
GRADA ZAGREBA<br />
SUORGANIZATORI<br />
1. HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA<br />
2. OBRTNIČKA KOMORA ZAGREB<br />
ZLATNI SPONZOR<br />
HYPO GROUP ALPE ADRIA<br />
SPONZORI<br />
1. TURISTIČKA ZAJEDNICA GRADA<br />
ZAGREBA<br />
2. ZAGREBAČKA BANKA D.D.<br />
3. DINERS CLUB ADRIATIC D.D.<br />
4. STUDIO NEXUS D.O.O.<br />
Prvi sastanak s potencijalnim natjecateljima, a nakon nekoliko treninga<br />
definitivno će se odlučiti koji od njih idu u Chicago<br />
ne, gdje su postignuti prvi zapaženi<br />
rezultati. Na predzadnjem Svjetskom<br />
prvenstvu održanom u Milanu 2004.<br />
godine, koje je ujedno bilo i naj<strong>broj</strong>nije,<br />
hrvatski predstavnici postigli su zapaženije<br />
rezultate od zadnjeg prvenstva.<br />
Na prošlogodišnjem Svjetskom prvenstvu,<br />
održanom u Moskvi, sudjelovala<br />
je ukupno 51 zemlja, s približno<br />
2000 natjecatelja učesnika. Uspjesi frizera<br />
na prošlogodišnjem Svjetskom prvenstvu<br />
su u svakom slučaju pohvalni<br />
jer pokazuju uzlaznu putanju, odnosno,<br />
sa svakim sljedećim Svjetskim<br />
prvenstvom hrvatski frizeri dokazuju<br />
da mogu i znaju bolje, te se sukladno<br />
uloženom radu i trudu, te svakako i<br />
iskustvu plasiraju na viša i zapaženija<br />
mjesta u natjecateljskom svijetu.<br />
Rezultati sa zadnjeg Svjetskog<br />
prvenstva od kada ekipa Hrvatske<br />
sudjeluje na svjetskim prvenstvima<br />
5. OŽUJSKO PIVO<br />
6. ZANATSKA ŠTEDNO-KREDITNA<br />
ZADRUGA ZAGREB<br />
7. HRVATSKA AGENCIJA ZA MALO<br />
GOSPODARSTVO<br />
8. HRVATSKA GOSPODARSKA<br />
KOMORA – KOMORA ZAGREB<br />
9. GASTRO GRUPA D.O.O.<br />
10. UDRUŽENJE UGOSTITELJA ZAGREB<br />
11. UDRUŽENJE PRIJEVOZNIKA ZAGREB<br />
12. AUTO ŽITVAJ D.O.O.<br />
13. TOURING CROATIA D.O.O.<br />
14. LEGANT D.O.O.<br />
15. ARTS BIJOUX<br />
MEDIJSKI POKROVITELJI<br />
HRVATSKA RADIOTELEVIZIJA<br />
RADIO SLJEME<br />
OBRTNIČKI LIST<br />
OBRTNIČKE NOVINE<br />
MEDIJSKI PARTNER<br />
VEČERNJI LIST<br />
najbolji su, pa su nam svakako veliki<br />
poticaj da se i dalje ovako ozbiljno<br />
pristupa sistematskom radu za buduća<br />
natjecanja, u cilju postizanja što boljih<br />
i zapaženijih nastupa i rezultata.<br />
Objektivno se možemo pohvaliti da<br />
smo se u velikom dijelu natjecanja po<br />
kategorijama, plasirali u srednju gornju<br />
skupinu.<br />
Želimo istaknuti da su treninzi već<br />
započeli, te natjecatelji s trenerima i<br />
umjetničkim odborom rade na finalnom<br />
definiranju i usklađivanju linija i<br />
boja, te drugih ključnih elemenata za<br />
natjecateljske frizure koje će predstaviti<br />
na Svjetskom prvenstvu, a sve u<br />
skladu sa svjetskim trendovima.<br />
Za detaljnije informacije molimo<br />
obratiti se u Hrvatsku obrtničku komoru,<br />
na tel: 01/4806 631, 666; faks<br />
01/4846 610, Krešimir Tomić; e-mail:<br />
kresimir.tomic@hok.hr<br />
EUR S R E ST A RISTE<br />
U Velenju –<br />
Desinela Grenc<br />
Na ovogodišnjem Europskom prvenstvu za floriste koje je održano<br />
od 28. do 30. rujna u Velenju (Slovenija), boje Hrvatske ponosno je<br />
branila naša floristica iz Splita Desinela Grenc. Pravo na prvi nastup<br />
na ovom europskom natjecanju, hrvatski floristi stekli su primanjem<br />
Sekcije cvjećara HOK-a u FEUPF (Europska asocijacija florista), 1. siječnja<br />
2007. godine. Kao predstavnica Hrvatske Desinela Grenc stekla je pravo<br />
nastupa kao ukupna pobjednica Državnog prvenstva florista, održanog u<br />
organizaciji Hrvatske obrtničke komore 18. svibnja ove godine u Sisku.<br />
Iako nije ostvaren značajan uspjeh kao, na primjer, pobjeda na natjecanju,<br />
nastup naše natjecateljice nije prošao neopaženo. Radilo se u šest<br />
različitih disciplina/tema: prva tema bila je Pipi duga čarapa, za drugu<br />
temu bilo je potrebno izraditi svadbeni buket, treća tema je bilo aranžiranje<br />
cvijeća u teglicama, a materijal je osigurao organizator. Četvrta tema bio je<br />
rad na temu Jože Plečnika. Zadnja dva rada natjecatelji su radili pred publikom<br />
za vrijeme gala večere. Za petu temu izrađivao se slobodni buket, a<br />
za šestu temu, rad iznenađenja, natjecatelji su dobili od glavnog sponzora<br />
Gorenja hladnjak koji su morali urediti sa cvijećem i materijalima jedinstvenim<br />
za sve. Svim radovima, a pogotovo ovim zadnjim natjecatelji su<br />
pokazali svu raskoš i znanje. Na Europskom kupu sudjelovalo je dvadeset<br />
državnih prvaka, odnosno 20 zemalja, koji su tijekom dva dana u šest zadanih<br />
tema izradili 120 vrhunskih cvjetnih kreacija.<br />
Na samom natjecanju bili su prisutni i članovi vodstva Sekcije cvjećara<br />
HOK-a kao i g. Željko Vrbanus, potpredsjednik HOK-a. Za vrijeme boravka<br />
u Velenju održan je i sastanak sa slovenskim cvjećarima, na kojem su<br />
definirane mogućnosti suradnje u promicanju struke, stručne edukacije i<br />
dr., kao i razmjena iskustva u poslovanju i novim trendovima u ovoj djelatnosti.<br />
U sklopu Europskog kupa održan je i Kongres članica FEUPF-a, na<br />
kojem je sudjelovala predsjednica Sekcije cvjećara HOK-a Marija Crmarić.<br />
KREŠIMIR TOMIĆ