Uuring: Eesti keskkonnatasude mõju analüüs
Uuring: Eesti keskkonnatasude mõju analüüs
Uuring: Eesti keskkonnatasude mõju analüüs
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Keskkonnatasude <strong>mõju</strong><strong>analüüs</strong><br />
Riigikantselei töövõtuleping 25.07.2012<br />
Tarkade otsuste fondi rahastus<br />
SEI Tallinn – SA Säästva <strong>Eesti</strong> Instituut /<br />
Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna keskus<br />
ja<br />
RAKE – Tartu Ülikooli sotsiaalteaduslike<br />
rakendusuuringute keskus (ettevõtete küsitlus)
Ettekande sisu<br />
• <strong>Uuring</strong>u fookus<br />
• Soovitused<br />
• Tagasiside<br />
• Edasine tegevus<br />
• Diskussiooni teemad
<strong>Uuring</strong>u eesmärk<br />
Analüüsida <strong>keskkonnatasude</strong> <strong>mõju</strong> (2000-2011):<br />
• keskkonnatasu maksvate ettevõtete keskkonnaalasele<br />
käitumisele, investeerimisotsustele ja<br />
majandusnäitajatele;<br />
• keskkonnatasu maksvate ettevõtete konkurentsivõimele<br />
ja toodete hindadele;<br />
• loodusvarade kasutamise efektiivsusele ning<br />
jäätmete ja saasteaine koguste dünaamikale <strong>Eesti</strong>s
<strong>Uuring</strong>u fookus<br />
• Analüüsitakse ühte osa <strong>keskkonnatasude</strong> seadusega<br />
kehtestatud tasudest — loodusvara kasutusõiguse<br />
tasud (maavarade ja vee erikasutus) ja saastetasud<br />
(heitmed õhku, vette, pinnasesse).<br />
• <strong>Uuring</strong>us ei käsitleta muid keskkonnatasusid (kalapüügiõiguse<br />
tasu, kasvava metsa raieõiguse tasu,<br />
jahipiirkonna kasutusõiguse tasu) ega keskkonna<br />
kasutusega seotud teisi maksusid (pakendi-, kütuseja<br />
elektriaktsiis ning transpordimaksud).<br />
• Samuti ei <strong>analüüs</strong>ita uuringus eraldi keskkonnamajanduse<br />
täiendavaid instrumente (nt kasvuhoonegaaside<br />
kvoodikaubandus, riigiabi jms).
<strong>Uuring</strong>u autorid<br />
SEI Tallinn<br />
Valdur Lahtvee<br />
Tea Nõmmann<br />
Ann Runnel<br />
Aljona Karlõseva<br />
Helen Poltimäe<br />
Mari Jüssi<br />
Evelin Urbel-Piirsalu<br />
Harri Moora<br />
Tartu Ülikool,<br />
RAKE<br />
Siim Espenberg,<br />
Marek Sammul
<strong>Eesti</strong> keskkonnatasud ja keskkonnakasutusega<br />
seotud maksud<br />
• Keskkonnatasusid rakendatakse alates aastast 1991<br />
• 2011. aastal laekus riigile keskkonnakasutusega<br />
seotud maksude (nii aktsiisid kui ka keskkonnatasud<br />
kokku) kaudu tulu 449 miljonit eurot, millest:<br />
– kütuseaktsiis koos elektriaktsiisiga moodustasid 87% (kütuseaktsiis 80%),<br />
– saastemaksud 8%,<br />
– ressursimaksud 3% ja<br />
– transpordimaksud 2%<br />
• Keskkonnamaksude osatähtsus riigi kogumaksutulus<br />
oli 14%.<br />
• Keskkonnamaksudelt saadud tulu osatähtsus SKP-s oli<br />
<strong>Eesti</strong>s 2010. aastal 3,1%, mis oli üle EL-i riikide<br />
keskmise taseme.
<strong>Eesti</strong> maksud, % SKP-st<br />
Maksud <strong>Eesti</strong>s kokku<br />
(% SKPst)*<br />
Keskkonnamaksud:<br />
Energiamaksud<br />
(peamiselt<br />
kütuseaktsiis)<br />
Transpordimaksud (v.a<br />
kütus)**<br />
Saaste- ja<br />
ressursitasud***<br />
Keskkonnamaksud<br />
kokku*<br />
Muud ettevõtlusega seotud maksud:<br />
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Koht<br />
pingereas<br />
30,6 30,6 30,7 31,4 31,7 35,7 34,2 15<br />
1,8 1,9 1,8 1,8 1,9 2,5 2,6 2<br />
0,1 0,1 0,1 0,1 0 0 0 26<br />
0,3 0,4 0,5 0,5 0,4 0,5 0,5 —<br />
2,2 2,4 2,4 2,4 2,3 3,0 3,1 5*<br />
Eraisiku tulumaks 6,3 5,6 5,6 5,8 6,2 5,7 5,4 19<br />
Ettevõtte tulumaks 1,7 1,4 1,5 1,6 1,6 1,9 1,4 24<br />
FIE maksud 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,2 0,1 25<br />
Tööandja poolt tasutav<br />
sotsiaalmaks<br />
9,9 9,9 9,8 10,2 11,3 12,4 12,2 1<br />
Muud toodete ja<br />
tootmisega seotud<br />
0,6 0,6 0,6 0,6 0,8 0,7 0,8 —<br />
kaudsed maksud****<br />
Muud ettevõtlusega<br />
seotud maksud kokku<br />
18,6 17,6 17,6 18,3 20 20,9 19,9 —<br />
Keskkonnamaksud ja<br />
muud maksud kokku<br />
20,8 20,0 20,0 20,7 22,3 23,9 23,0 —
Keskkonnamaksud EL liikmesriikides,<br />
2009, % SKP-st<br />
Allikas: Euroopa Komisjon
Mõju keskkonnatasu maksvate ettevõtete<br />
konkurentsivõimele ja toodete hindadele<br />
• Erinevused sektorite maksukoormustes on küllaltki suured, seda<br />
ühelt poolt keskkonnatasu võrra, kuid enam sõltuvalt sellest, kas<br />
tegemist on tööjõumahuka või -vähese sektoriga.<br />
• Kuigi numbrina olid ressursi- ja saastetasud muude maksuliikide<br />
kõrval tagasihoidlikud, koonduvad need selgelt üksikutele sektoritele<br />
ja ettevõtetele, olles seega neis sektorites tugevamini tunnetatavad<br />
kui muud, ühtlasemalt sektorite vahel jagunevad maksuliigid.<br />
• Keskkonnatasude osakaal ettevõtte kogukuludes on seda<br />
suurem, mida lähemal on ettevõtte tegevus otseselt loodusvara<br />
ammutamisele ja mida vähem lisandväärtust võrreldes ressursiga<br />
ettevõtte toodang sisaldab.<br />
• Ettevõtted leiavad (intervjuude põhjal), et põlevkivi, turba, lubja- ja<br />
dolokivi kaevandamisel on keskkonnatasud juba praegu<br />
ettevõtete taluvuspiiril.
Mõju ettevõtete keskkonnaalasele käitumisele,<br />
investeeringutele ja majandusotsustele<br />
• Investeeringute planeerimisel ja teostamisel on ettevõtete esmaseks<br />
<strong>mõju</strong>tajaks üldine majandusolukord ja turuspetsiifika ning vajadus<br />
kokku hoida kulusid ja tõsta tulusid.<br />
• Keskkonnainvesteeringute peamiseks põhjuseks on vajadus olla<br />
vastavuses uuenevate keskkonnanõuete ja –normidega.<br />
• Keskkonnatasude osakaal muude maksude kõrval on enamikes tasu<br />
maksvates sektorites küllaltki väike (osakaaluna käibest), kuid<br />
arvestades vajadust hoida kokku kogukuludelt, on siiski tegemist olulise<br />
näitajaga. Keskkonnatasud kanduvad läbi vee-, energia- ja<br />
jäätmekulu edasi kõikidele tegevusaladele.<br />
• Keskkonnatasudel on kindel osa keskkonnateadlikkuse tõstmisel ja need<br />
on olnud riigipoolseks selgeks signaaliks ettevõtetele.<br />
• Järskude <strong>keskkonnatasude</strong> muutmiste osas on ettevõtjad väga kriitilised.<br />
Investeeringute planeerimiseks on vaja teada tasusid pikalt ette.<br />
• Keskkonnatasude tõusuga on väga oluline pakkuda täiendavaid<br />
meetmeid öko-innovatsiooni toetuseks.
Mõju ettevõtete keskkonnaalasele käitumisele,<br />
investeeringutele ja majandusotsustele<br />
Vajadus vähendada (tootmis-)kulusid<br />
Karmistuvad keskkonnanõuded ja piirangud<br />
Majanduskeskkonnas toimunud/toimuvad …<br />
Riigipoolsete toetuste tingimused<br />
Keskkonnatasude ühtlane tõstmine<br />
Konkurentsivõime säilitamine, turuseisundi …<br />
Laenuandja tingimused<br />
Mainekujundus, avalikkuse surve<br />
Keskkonnatasude järsk tõstmine 2006. ja …<br />
Kontserni, välispartnerite või suurkliendi … 11<br />
CO2 kvoodikaubanduse käivitumine<br />
Joonis 28. Tegurid, mis on viimasel 10.aastal olnud ettevõtete jaoks loodusvarade tõhusama kasutamise või saaste<br />
vähendamise seisukohalt olulisimad (N=131)<br />
Muu<br />
0% 25% 50% 75% 100%<br />
Väga oluline Pigem oluline Pigem pole oluline Pole üldse oluline<br />
10<br />
9<br />
25<br />
25<br />
25<br />
24<br />
23<br />
35<br />
34<br />
9<br />
46<br />
44<br />
20<br />
19<br />
20<br />
27<br />
36<br />
40<br />
22<br />
27<br />
46<br />
47<br />
34<br />
45<br />
33<br />
44<br />
24<br />
16<br />
61<br />
19<br />
24<br />
46<br />
44<br />
15<br />
23<br />
24<br />
13<br />
23<br />
24<br />
9<br />
7<br />
7<br />
12<br />
6<br />
11<br />
2<br />
5
Mõju ettevõtete keskkonnaalasele<br />
käitumisele, investeeringutele ja<br />
majandusotsustele<br />
Keskkonnatasud<br />
48 32 20<br />
0% 20% 40% 60% 80% 100%<br />
Pole <strong>mõju</strong>tanud On <strong>mõju</strong>tanud vähe On olnud peamiseks põhjuseks<br />
Joonis 10. Vastused küsimusele "Kuivõrd on keskkonna<strong>mõju</strong>de vähendamiseks tehtud<br />
investeeringute või muude uuenduste põhjuseks olnud keskkonnatasud" (N=105)<br />
Allikas: Ettevõtete küsitlus.
Takistused keskkonnakasutuse tõhustamisel<br />
Loodusvarade tõhusamat kasutamist Vastuse Saastamise vähendamist takistavad Vastuse<br />
takistavad tegurid<br />
sagedus (%) tegurid<br />
sagedus (%)<br />
Ei tea 21 Investeerimisvahendite puudus 14<br />
Investeerimisvahendite puudus/ 9 Ei tea 13<br />
investeeringute suurus<br />
Ülemäärane bürokraatia 5 Vähene keskkonnateadlikkus 13<br />
Maksupoliitika (sh kõrged maksud ja vale 5 Säästliku tehnoloogia hind 6<br />
ressursside maksustamine)<br />
Nõrk tehnoloogiline tase/ tehnoloogiline 4 Vana tehnoloogia (tehnoloogiline mahajäämus)<br />
6<br />
mahajäämus<br />
Halb (vananenud) seadustik 4 Mittehooliv hoiak 6<br />
Inimeste vähene keskkonnateadlikkus, 4 Investeeringu liialt pikk tasuvusaeg 3<br />
huvipuudus ja vastutustundetu käitumine<br />
Takistusi pole 3 Järelevalve nõrkus 3<br />
Avalikkuse hoiakud 3 Üldine vaesus 3<br />
Asjaajamise keerukus 2 Riigi toetuse puudumine/saamise<br />
2<br />
keerukus<br />
Keskkonnaorganisatsioonide, KOV-ide ja 2 Midagi ei takista 2<br />
kohaline elanike vastutöö<br />
Nõrk teadustöö tugi / usaldusväärsete 2 Saaste ongi vähenenud ja <strong>Eesti</strong>s ongi vähe 2<br />
uuringute puudumine<br />
saastet<br />
Ebapädevad ja kõrgid ametnikud 2 Poliitikute hoiakud ja asjatundmatus 2<br />
Liigsed piirangud ja looduskaitse surve 2 Suur põlevkivienergeetika osakaal 2<br />
Tehnoloogilised probleemid (raske<br />
kaevandada, vähesed varud jmt)<br />
2
Mõju loodusvarade kasutamise efektiivsusele,<br />
jäätmete ja saasteaine koguste vähenemisele<br />
• Keskkonnakasutuse tasud on enamiku maksustatavate<br />
komponentide osas aasta-aastalt kasvanud (2006.a ja<br />
2010.a hüppeline tõus), kuid keskkonna-tasude <strong>mõju</strong><br />
keskkonna-kasutusele ja keskkonna-kvaliteedile ei<br />
ole otseselt täheldatav:<br />
– Analüüs on raskendatud, kuna keskkonnakasutuse ja<br />
majandusnäitajate andmeid majandussektorite lõikes ei saa<br />
piisavalt seostada (keskkonnamajanduse arvepidamine/kontod)<br />
• Keskkonnaheitmed on vaadeldaval perioodil vähenenud<br />
ja keskkonna seisund on üldiselt paranenud. Positiivsed<br />
muutused on eelkõige tingitud Euroopa Liiduga<br />
liitumisel üle võetud keskkonnanõuetega vastavuse<br />
saavutamiseks tehtud investeeringutest
Mõju loodusvarade kasutamise efektiivsusele,<br />
jäätmete ja saasteaine koguste vähenemisele<br />
• Keskkonnakasutuse maht ja summaarsete<br />
heitkoguste tasemed sõltuvad eelkõige<br />
majanduse käekäigust ja koos majanduse<br />
kasvuga on kasvamas nii heitkogused kui ka<br />
jäätmete kogused.<br />
• Milliseks kujunes <strong>Eesti</strong> ressursitootlikkus<br />
– Vähenes võrreldes aastaid 2000 ja 2009
Euroopa<br />
riikide<br />
ressursitootlikkus,<br />
(2000 ja<br />
2009),<br />
EUR/kg<br />
Allikas: Eurostat<br />
Sveits<br />
Luksemburg<br />
Malta<br />
Ühend Kuningriigid<br />
Holland<br />
Prantsusmaa<br />
Itaalia<br />
Saksamaa<br />
Belgia<br />
Taani<br />
Rootsi<br />
EL (27 liikmesriiki)<br />
Hispaania<br />
Iirimaa<br />
Austria<br />
Kreeka<br />
Sloveenia<br />
Soome<br />
Ungari<br />
Portugal<br />
Horvaatia<br />
Tšehhi Vabariik<br />
Slovakkia<br />
Leedu<br />
Küpros<br />
Türgi<br />
Poola<br />
Läti<br />
<strong>Eesti</strong><br />
Bulgaaria<br />
Rumeenia<br />
0,47<br />
0,56<br />
0,53<br />
1,5<br />
1,5<br />
1,53<br />
1,43<br />
1,45<br />
1,33<br />
1,12<br />
0,77<br />
1,21<br />
1,03<br />
0,89<br />
0,7<br />
0,78<br />
0,6<br />
0,78<br />
0,76<br />
0,66<br />
0,63<br />
0,62<br />
0,6<br />
0,51 0,49<br />
0,39 0,48<br />
0,25 0,39<br />
0,42 0,35<br />
0,170,22<br />
0,350,21<br />
0,86<br />
0,8<br />
0,78<br />
0,68<br />
2,12<br />
2,44<br />
1,8 2,19<br />
2,02<br />
1,84<br />
1,75<br />
1,69<br />
1,65<br />
1,57<br />
1,47<br />
1,41<br />
1,38<br />
1,24<br />
2,13<br />
2,47<br />
3,32<br />
3,28<br />
2,94<br />
2,89<br />
3,59<br />
3,43<br />
3,4<br />
0 1 2 3 4<br />
EUR / kg<br />
2009<br />
2000
EUR / kg<br />
Lähiriikide ressursitootlikkuse trend<br />
2000–2009, Eur/kg<br />
1,8<br />
1,6<br />
1,4<br />
1,2<br />
1<br />
0,8<br />
0,6<br />
0,4<br />
Rootsi<br />
EL (27 liikmesriiki)<br />
Soome<br />
Leedu<br />
Poola<br />
Läti<br />
<strong>Eesti</strong><br />
0,2<br />
0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009
Ressursitõhususe eesmärgid (ettepanek)<br />
Ambitsioonikas Mõõdukas Konservatiivne<br />
KHG heitkogused<br />
(baasaasta 1990)<br />
-30% 2020<br />
-95% 2050<br />
-20% 2020<br />
-80% 2050<br />
-20% 2020<br />
-50% 2050<br />
Energiakasutus(GIEC)<br />
(baasaasta 2005)<br />
-20% 2020<br />
-40% 2050<br />
-15% 2020<br />
-30% 2050<br />
-10% 2020<br />
-20% 2050<br />
Kodumaine materjali<br />
tarbimine (DMC)<br />
(baasaasta 2005)<br />
-30% 2020<br />
-70% 2050<br />
-10% 2020<br />
-30% 2050<br />
-5% 2020<br />
-20% 2050<br />
Maakasutus<br />
Veekasutus -<br />
Veekasutusindeks<br />
(WEI)<br />
Välismaise maa tegelik<br />
vajadus null aastaks<br />
2020<br />
Zero net demand of<br />
foreign land by 2020<br />
< 30% WEI 2020<br />
< 10% WEI 2050<br />
Tehismaa-alade tegelik<br />
kasutuselevõtt null<br />
aastaks 2020<br />
Zero net take of artificial<br />
land by 2020<br />
< 25% WEI 2020<br />
< 20% 2050<br />
Aastase tehismaa-alade<br />
tegeliku suurenemise<br />
piiramine 200 km 2 -ni<br />
aastaks 2020<br />
Limit annual net<br />
increase of artificial land<br />
to 200 km 2 by 2020<br />
< 30% 2020<br />
< 25% 2050<br />
Allikas: European Commission, 2012.<br />
Assessment of resource efficiency indicators and<br />
targets. By Bio Intelligence Services.
Printsiibid <strong>keskkonnatasude</strong> kujundamisel<br />
I. Ressursi- ja saastetasude määrad peavad edastama<br />
sõnumit <strong>Eesti</strong> ressursitootlikkuse tõstmise vajadusest:<br />
II.<br />
– Tasumäärad peaksid tõusma vähemalt tarbijahinna indeksi võrra, et<br />
kompenseerida inflatsiooni <strong>mõju</strong>.<br />
– Täiendav motiveeriv komponent võiks sõltuda valitsuse poolt seatud<br />
ressursitootlikkuse eesmärgist (täna puudub).<br />
• <strong>Eesti</strong> riiklikud eesmärgid majanduse konkurentsivõime tõstmiseks (tootlikkus),<br />
• Euroopa Liidu kliima- ja energiapaketi eesmärgid,<br />
• Konkurentsivõimelise vähese CO 2 -heitega majanduse edenemiskava 2050,<br />
• Ressursi-tõhusa Euroopa tegevuskava sihid.<br />
Soodustamaks ressursside taaskasutust ja vähendamaks<br />
loodusvarade kaevandamist tuleb ressursi- ja<br />
saaste-tasude koostoimet tugevdada (proportsioone<br />
kohendada)
Soovitused – Ehitusmaavarad (i)<br />
Kruus<br />
Liiv<br />
Dolokivi<br />
Maavaraliik<br />
Täitekruus<br />
Ehituskruus<br />
Täitepinnas liiv<br />
Ehitusliiv<br />
Tehnoloogiline liiv<br />
Täitepinnas dolokivi<br />
Madalamargiline dolokivi<br />
Kõrgemargiline dolokivi<br />
Tehnoloogiline dolokivi<br />
Viimistlusdolokivi<br />
Kehtivad tasumäärad<br />
Uued tasumäärad<br />
2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020<br />
Tasumäär 0,58 0,57 0,57 0,68 0,82 0,98 1,18 1,41 1,69 2,03 2,44<br />
% aastas -2 0 19 21 20 20 20 20 20 20<br />
Tasumäär 1,55 1,7 1,87 2,35 2,82 3,19 3,51 3,86 4,25 4,67 5,14<br />
% aastas 10 10 26 20 13 10 10 10 10 10<br />
Tasumäär 0,26 0,27 0,28 0,36 0,43 0,52 0,70 0,95 1,28 1,73 2,33<br />
% aastas 4 4 29 19 21 35 35 35 35 35<br />
Tasumäär 0,98 1,08 1,18 1,5 1,8 2,16 2,27 2,38 2,50 2,63 2,76<br />
% aastas 10 9 27 20 20 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 1,23 1,35 1,48 1,87 2,24 2,69 2,82 2,97 3,11 3,27 3,43<br />
% aastas 10 10 26 20 20 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 0,77 0,76 0,76 0,91 1,09 1,31 1,47 1,64 1,84 2,06 2,31<br />
% aastas -1 0 20 20 20 12 12 12 12 12<br />
Tasumäär 0,83 0,91 0,95 1,2 1,44 1,73 1,92 2,13 2,37 2,63 2,92<br />
% aastas 10 4 26 20 20 11 11 11 11 11<br />
Tasumäär 1,12 1,39 1,74 2,2 2,64 3,17 3,33 3,49 3,67 3,85 4,05<br />
% aastas 24 25 26 20 20 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 2,62 2,75 2,88 3,64 4,37 5,11 5,37 5,63 5,92 6,21 6,52<br />
% aastas 5 5 26 20 17 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 1,95 2,04 2,14 2,7 3,24 3,89 4,08 4,29 4,50 4,73 4,96<br />
% aastas 5 5 26 20 20 5 5 5 5 5
Soovitused – Ehitusmaavarad (ii)<br />
Maavaraliik<br />
Täitepinnas lubjakivi<br />
Madalamargiline lubjakivi<br />
Lubjakivi Kõrgemargiline lubjakivi<br />
Tehnoloogiline lubjakivi<br />
Viimistluslubjakivi<br />
Keraamikasavi<br />
Keramsiidisavi<br />
Savi Raskelt sulav savi<br />
Tsemendisavi stsen. A (5% )<br />
Tsemendisavi stsen. B<br />
(lendtuha kasutusele võtt)<br />
Fosforiit*<br />
Kristalliinne ehituskivi<br />
Kehtivad tasumäärad<br />
Uued tasumäärad<br />
2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020<br />
Tasumäär 0,83 0,83 0,83 1 1,2 1,44 1,61 1,81 2,02 2,27 2,54<br />
% aastas 0 0 20 20 20 12 12 12 12 12<br />
Tasumäär 0,89 0,98 1,08 1,36 1,63 1,96 2,16 2,37 2,61 2,87 3,16<br />
% aastas 10 10 26 20 20 10 10 10 10 10<br />
Tasumäär 1,12 1,39 1,74 2,2 2,64 3,17 3,33 3,49 3,67 3,85 4,05<br />
% aastas 24 25 26 20 20 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 1,48 1,62 1,78 2,24 2,69 3,23 3,55 3,91 4,30 4,73 5,20<br />
% aastas 9 10 26 20 20 10 10 10 10 10<br />
Tasumäär 1,95 2,14 2,35 2,96 3,55 4,26 4,47 4,70 4,93 5,18 5,44<br />
% aastas 10 10 26 20 20 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 0,51 0,53 0,56 0,71 0,85 1,02 1,07 1,12 1,18 1,24 1,30<br />
% aastas 4 6 27 20 20 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 0,51 0,53 0,56 0,71 0,85 1,02 1,33 1,72 2,24 2,91 3,79<br />
% aastas 4 6 27 20 20 30 30 30 30 30<br />
Tasumäär 0,94 0,98 1,03 1,3 1,56 1,87 1,96 2,06 2,16 2,27 2,39<br />
% aastas 4 5 26 20 20 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 0,51 0,53 0,56 0,71 0,85 1,02 1,07 1,12 1,18 1,24 1,30<br />
% aastas 4 6 27 20 20 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 0,51 0,53 0,56 0,71 0,85 1,02 1,38 1,86 2,51 3,39 4,57<br />
% aastas 4 6 27 20 20 35 35 35 35 35<br />
Tasumäär 1,53 1,61 1,69 2,12 2,54 3,05 3,20 3,36 3,53 3,71 3,89<br />
% aastas 5 5 25 20 20 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 1,28 1,34 1,41 1,78 2,14 2,55 2,68 2,81 2,95 3,10 3,25<br />
% aastas 5 5 26 20 19 5 5 5 5 5
Soovitused - Energeetilised maavarad<br />
Turvas<br />
Põlevkivi<br />
Maavaraliik<br />
Vähelagunenud turvas<br />
Hästilagunenud turvas<br />
(EMD)<br />
Põlevkivi, var A (2030)<br />
Põlevkivi, var B (2023)<br />
Kehtivad tasumäärad<br />
Uued tasumäärad<br />
2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020<br />
Tasumäär 1,41 1,4 1,4 1,68 2,02 2,42 2,78 3,20 3,68 4,23 4,87<br />
% aastas -1 0 20 20 20 15 15 15 15 15<br />
Tasumäär 1,15 1,15 1,15 1,38 1,66 1,99 2,29 2,63 3,03 3,48 4,00<br />
% aastas 0 0 20 20 20 15 15 15 15 15<br />
Tasumäär 0,92 1,1 1,32 1,67 2 2,4 2,78 3,23 3,75 4,35 5,04<br />
% aastas 20 20 27 20 20 16 16 16 16 16<br />
Tasumäär 0,92 1,1 1,32 1,67 2 2,4 3,17 4,18 5,52 7,29 9,62<br />
% aastas 20 20 27 20 20 32 32 32 32 32
Soovitused - Vee erikasutusõiguse tasud<br />
Põhjaveekihid Veekogud<br />
Veeerikasutus<br />
Tallinna veevarustussüsteemi<br />
kuuluvad veekogud<br />
Jahutusvee võtmine neist<br />
Muud veekogud<br />
Jahutusvee võtmine muudest<br />
veekogudest<br />
Kvaternaari põhjaveekiht<br />
Devoni põhjaveekihist<br />
Ordoviitsium-Kambriumi<br />
põhjaveekihini<br />
Kambrium-Vendi<br />
põhjaveekiht<br />
Kambrium-Vendi<br />
põhjaveekihi joogivee<br />
kvaliteediga vee kasuta-misel<br />
Joogiks kasutatav<br />
mineraalvesi<br />
Ravivanni-mineraalvesi<br />
Karjääridest väljapumbatav<br />
vesi<br />
Kaevandustest<br />
väljapumbatav vesi<br />
Kehtivad tasumäärad<br />
Uued tasumäärad<br />
2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020<br />
Tasumäär 28,121 30,93 34 35,72 37,51 38,3 40,22 42,23 44,34 46,55 48,88<br />
% aastas 10 10 5 5 2 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 5,6242 6,19 6,77 7,15 7,47 7,66 8,04 8,45 8,87 9,31 9,78<br />
% aastas 10 9 6 4 3 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 21,091 23,19 25,5 26,77 28,12 29,52 31,00 32,55 34,17 35,88 37,68<br />
% aastas 10 10 5 5 5 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 1,5978 1,59 1,59 1,91 2,29 2,75 3,03 3,33 3,66 4,03 4,43<br />
% aastas 0 0 20 20 20 10 10 10 10 10<br />
Tasumäär 44,994 49,46 54,45 57,13 60,01 63,01 66,16 69,47 72,94 76,59 80,42<br />
% aastas 10 10 5 5 5 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 60,46 66,53 73,17 76,82 80,65 84,68 88,91 93,36 98,03 102,93 108,08<br />
% aastas 10 10 5 5 5 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 67,491 74,26 81,67 85,76 90,05 94,52 99,25 104,21 109,42 114,89 120,63<br />
% aastas 10 10 5 5 5 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 120,22 132,23 145,46 152,74 160,35 168,4 176,82 185,66 194,94 204,69 214,93<br />
% aastas 10 10 5 5 5 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 1789,5 1853,4 1981,3 2109,1 2205 2300 2415,0 2535,8 2662,5 2795,7 2935,4<br />
% aastas 4 7 6 5 4 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 178,95 191,73 198,12 210,9 220,49 230 241,5 253,6 266,3 279,6 293,5<br />
% aastas 7 3 6 5 4 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 13,358 14,69 16,16 19,39 23,27 27,92 29,3 30,8 32,3 33,9 35,6<br />
% aastas 10 10 20 20 20 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 37,26 40,96 45,05 54,06 64,87 76,69 80,5 84,6 88,8 93,2 97,9<br />
% aastas 10 10 20 20 18 5 5 5 5 5
Soovitused - Välisõhu saastetasu<br />
Saasteaine<br />
SO 2<br />
CO<br />
PM<br />
NOx<br />
VOC<br />
CO 2 (A) - 20 eur/t 2020)<br />
CO 2 (B) - 20 eur/t 2023)<br />
CO 2 (C) - 20 eur/t 2030)<br />
Kehtivad tasumäärad<br />
Uued tasumäärad<br />
2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020<br />
Tasumäär 39,4 51 66,21 86,08 111,9 145,46 152,7 160,4 168,4 176,8 185,6<br />
% aastas 29 30 30 30 30 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 4,8 5,25 5,78 6,35 6,99 7,7 8,1 8,5 8,9 9,4 9,8<br />
% aastas 9 10 10 10 10 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 39,4 51,2 66,5 86,5 112,4 146,2 153,5 161,1 169,2 177,7 186,5<br />
% aastas 30 30 30 30 30 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 76,4 83,53 91,9 101,1 111,2 122,3 128,4 134,9 141,6 148,7 156,1<br />
% aastas 9 10 10 10 10 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 76,4 83,53 91,9 101,1 111,2 122,3 128,4 134,9 141,6 148,7 156,1<br />
% aastas 9 10 10 10 10 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 2 2 2 2 2 2 3,20 5,12 8,19 13,11 20,97<br />
% aastas 0 0 0 0 0 60 60 60 60 60<br />
Tasumäär 2 2 2 2 2 2 2,68 3,59 4,81 6,45 8,64<br />
% aastas 0 0 0 0 0 34 34 34 34 34<br />
Tasumäär 2 2 2 2 2 2 2,34 2,74 3,20 3,75 4,38<br />
% aastas 0 0 0 0 0 17 17 17 17 17
Soovitused - Veesaastetasud<br />
Saasteaine<br />
Biokeemiline hapnikutarv e<br />
(BHT 7 )<br />
Üldlämmastik<br />
Üldfosfor<br />
Heljum ehk hõljuv ained<br />
Sulfaadid<br />
Fenoolid<br />
Muud ohtlikud ained<br />
Naftasaadused<br />
Vesinikeksponent (pH)<br />
Kehtivad tasumäärad<br />
Uued tasumäärad<br />
2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020<br />
Tasumäär 1365,3 1379 1392 1406 1420 1435 1449 1522 1598 1678 1762<br />
% aastas 10 1 1 1 1 1 1 5 5 5 5<br />
Tasumäär 1405,3 1616 1858 2137 2457 2826 2911 3056 3209 3370 3538<br />
% aastas 20 15 15 15 15 15 3 5 5 5 5<br />
Tasumäär 2804 4206 5463 7109 9241 12014 14537 15264 16027 16828 17670<br />
% aastas 50 50 30 30 30 30 21 5 5 5 5<br />
Tasumäär 345,06 377,65 415,42 456,96 502,66 552,89 580,53 609,56 640,04 672,04 705,64<br />
% aastas 10 9 10 10 10 10 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 5,30 5,56 5,81 6,13 6,45 6,77 7,11 7,46 7,84 8,23 8,64<br />
% aastas 5 5 4 6 5 5 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 9989,3 11731 14077 16893 20272 24326 26759 29434 32378 35616 39177<br />
% aastas 20 17 20 20 20 20 10 10 10 10 10<br />
Tasumäär 11466 12039 13844 15921 18309 21056 23162 25478 28026 30828 33911<br />
% aastas 15 5 15 15 15 15 10 10 10 10 10<br />
Tasumäär 2278,5 2620 3013 3465 3985 4582 5040 5544 6099 6709 7379<br />
% aastas 15 15 15 15 15 15 10 10 10 10 10<br />
Tasumäär 0,192 0,19 0,19 0,19 0,19 0,19 0,20 0,21 0,22 0,23 0,24<br />
% aastas 0 -1 0 0 0 0 5 5 5 5 5
Soovitused - Jäätmetasud<br />
Jäätmeliik<br />
Tav ajäätmed (sh<br />
olmejäätmed)<br />
Naftat, naftasaadusi jt aineid<br />
sisaldav ad jäätmed<br />
Pigi, puidukaitse-aineid, pestitsiide<br />
jt aineid sisaldav ad<br />
jäätmed<br />
Elav hõbedat, kaadmiumi,<br />
tsüaniide jt aineid sisaldav ad<br />
jäätmed<br />
Aheraine (sh rikastusjäätmed)<br />
Põlev kiv i lend- ja koldetuhk<br />
Põlev kiv i lendtuhk<br />
Põlev kiv i poolkoks<br />
Kehtivad tasumäärad<br />
Uued tasumäärad<br />
2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020<br />
Tasumäär 12 14,38 17,25 20,77 24,86 29,84 31,33 32,90 34,54 36,27 38,08<br />
% aastas 20 20 20 20 20 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 12 14,38 17,25 20,77 24,86 29,84 31,33 32,90 34,54 36,27 38,08<br />
% aastas 20 20 20 20 20 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 62,56 62,56 62,56 62,56 62,56 62,56 65,69 68,97 72,42 76,04 79,84<br />
% aastas 0 0 0 0 0 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 625,56 625,56 625,56 625,56 625,56 625,56 656,84 689,68 724,16 760,37 798,39<br />
% aastas 0 0 0 0 0 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 0,76 0,76 0,76 0,91 1,09 1,31 1,38 1,44 1,52 1,59 1,67<br />
% aastas 0 0 20 20 20 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 1,2 1,44 1,72 2,07 2,48 2,98 3,13 3,29 3,45 3,62 3,80<br />
% aastas 20 19 20 20 20 5 5 5 5 5<br />
Tasumäär 1,2 1,44 1,72 2,07 2,48 2,98 3,28 3,61 3,97 4,36 4,80<br />
% aastas 20 19 20 20 20 10 10 10 10 10<br />
Tasumäär 1,2 1,44 1,72 2,07 2,48 2,98 3,58 4,29 5,15 6,18 7,42<br />
% aastas 20 19 20 20 20 20 20 20 20 20
Ettepanekud ja soovitused<br />
• Enne lõplike tasumäärade otsustamist on vaja<br />
täiendavalt <strong>analüüs</strong>ida all nimetatud fiskaal- ja<br />
regulatiivsete meetmete koos<strong>mõju</strong>sid<br />
– uuringus <strong>analüüs</strong>itud saaste- ja ressursitasudele lisaks<br />
<strong>mõju</strong>tavad ettevõtete majandustegevust ja<br />
investeerimisotsuseid otsesed regulatiivsed piirangud,<br />
täiendavad maksud (kütuse- ja energiaaktsiisid,<br />
tööjõumaksud) ja EL-i kasvuhoonegaaside<br />
heitekaubanduse süsteem<br />
• Koos<strong>mõju</strong>sid ning <strong>mõju</strong>de edasikandumist töötlevale<br />
tööstusele ja kodumajapidamistele on oluline<br />
<strong>analüüs</strong>ida nt kaevandus-, energeetika-, vee- ja<br />
jäätmekäitlussektorite puhul
Üldised soovitused (i)<br />
1. Jätkata Ökoloogilise maksureformi alustes toodud põhimõtete<br />
rakendamist majanduse konkurentsivõime tõstmiseks<br />
ja CO 2 sisalduse vähendamiseks.<br />
– Lähtuvalt ökoloogilise maksureformi põhiprintsiibist – maksukoormust<br />
nihutatakse ilma üldist maksukoormust kasvatamata – näha keskkonnakasutuse<br />
tasude tõstmise kõrval ette ka samm-sammuline tööjõumaksude<br />
(tulu-/ sotsiaalmaksu) alandamine.<br />
2. Keskkonnatasude määrad valmistada ette koos huvigruppide ja<br />
avalikkuse laialdase kaasamisega.<br />
3. Keskkonnakasutuse tasumäärad kehtestada ettevaatavalt<br />
pikemaks perioodiks (praeguse 5 aasta asemel kuni 10 aastaks),<br />
et anda keskkonnakasutajatele kindlus nende majandustegevust ja<br />
investeeringuid puudutavate otsuste tegemisel.<br />
4. Jätkata iga-aastast <strong>keskkonnatasude</strong> tõstmist vähemalt<br />
tarbijahinnaindeksi tõusu võrra (kuni 5%) kompenseerimaks<br />
inflatsioonist tulenevat survet <strong>keskkonnatasude</strong> <strong>mõju</strong> erosiooniks.
Üldised soovitused (ii)<br />
5. Valdkondades, kus keskkonnakasutus jätkuvalt kasvab,<br />
põhjustades liigseid või soovimatuid kahjustusi ja heitmeid<br />
või taastumatute loodusvarade ammendumist, on vaja<br />
keskkonna-tasumäärasid tõsta ennaktempos.<br />
6. Valdkondades, kus on kindlalt teada, et on olemas täna<br />
kasutatavatest tehnoloogiatest efektiivsemaid ja vähem<br />
saastavamaid tehnoloogiad (kaevandamine, tsemenditootmine),<br />
tuleks kaaluda <strong>keskkonnatasude</strong> tõstmist ennaktempos,<br />
et motiveerida keskkonnakasutajaid investeerima<br />
uutesse efektiivsematesse tehnoloogiatesse.<br />
7. Keskkonnatasumäärade uuendamisel seada prioriteediks<br />
ettevõtete võrdne kohtlemine ehk sarnase<br />
keskkonnakasutuse puhul kaotada veel kehtivad erisused<br />
erinevatele ettevõtetele või valdkondadele sama tüüpi<br />
keskkonnakasutuse tasustamisel (nt elektritootjate CO 2<br />
heitmetasu maksmise vabastuse kaotamine).
Üldised soovitused (iii)<br />
8. Keskkonnatasude süsteem on kasutuses 1990ndate algusest ja<br />
ettevõtted on süsteemiga harjunud, seega on otstarbekas jätkata<br />
praeguse süsteemiga, täiendades seda uute tasude ja<br />
määradega või täiendama regulatsioone, mis motiveeriksid<br />
keskkonna-kasutust piirama ja loodusvarasid efektiivsemalt<br />
kasutama seal, kus on olulisemaid probleeme<br />
9. Muuta paindlikumaks <strong>keskkonnatasude</strong> asendamine<br />
investeeringutega keskkonnahoidu, suurendada senisest enam<br />
keskkonnasäästlikumasse tehnoloogiasse investeerimise ja<br />
ka kompetentsi tõstmise ning nutikate ärimudelite rakendamise<br />
toetusi ja muid finantsinstrumente (laenud, käendused)<br />
EASi, Arengufondi ja KIKi kaudu, seades nii ettevõtlus- kui ka<br />
eksporditoetustele keskkonnahoidu edendavaid tingimusi.
Üldised soovitused (iv)<br />
10. Lihtsustada <strong>keskkonnatasude</strong> aruandlust ning muuta<br />
<strong>keskkonnatasude</strong> arvestamise ja aruandluse süsteem<br />
ettevõtjatele kasutajasõbralikumaks (nt automatiseerida<br />
tasude arvestus ja aastakokkuvõtte tegemine<br />
kvartaliaruannete baasil).<br />
11. Keskkonnatasude, regulatsioonide jt poliitikameetmete<br />
tagasisidestatud <strong>analüüs</strong>ide koostamise võimaldamiseks<br />
integreerida senisest enam keskkonnakasutuse ja<br />
majandussektorite andmevood, luues rahvamajanduse<br />
arvepidamis-süsteemi juurde vastavad ressursi, emissioonide<br />
ja keskkonnakasutuse arvepidamiskontod (maksud,<br />
toetused, kaitsekulutused jt).
Soovitused edaspidisteks uuringuteks (i)<br />
Tootemaksude ja aktsiiside kasutamiseks on vaja <strong>analüüs</strong>ida:<br />
• Põlevkiviõlile tootemaksuna nn õliaktsiisi kehtestamist;<br />
• Mootorikütuste aktsiisi määra kujundamisel lisaks energiamaksustamise<br />
komponendile ka CO 2 osa – 20 EUR/t arvestamist ;<br />
• CO 2 jt keskkonnanäitajate alusel diferentseeritud sõiduauto<br />
registreerimise ja aastamaksu kehtestamist;<br />
• Tootemaksu (väetiseaktsiis ja taimekaitsevahendiaktsiis) või muude<br />
meetmete kehtestamist põllumajanduses;<br />
• Segaolmejäätmete taaskasutamise tasu kehtestamist;<br />
• Omavalitsuste jäätmehoolduse rahastamiseks majapidamiste või<br />
kinnistupõhise jäätmemaksu kehtestamist;<br />
• Pakendiaktsiisi seadusega minimaalse kohustusliku pakendiaktsiisi<br />
määra kehtestamist (nt 10% ulatuses);<br />
• Asbesti sisaldavate ehitusjäätmete ladestamisele piirhindade<br />
kehtestamist ja toetuste skeemi käivitamist.
Soovitused edaspidisteks uuringuteks (ii)<br />
• Erinevate poliitikameetmete ja instrumentide koos<strong>mõju</strong>de <strong>analüüs</strong><br />
alternatiivsete tuleviku stsenaariumite puhul (makromajanduslikud ja<br />
sektoraalsete <strong>mõju</strong>d)<br />
– Keskkonnatasud, energia- ja kütuseaktsiisid, taastuvenergia toetused,<br />
kasvuhoonegaaside kvoodikaubandus ning teised tööhõive või kapitaliga<br />
seotud maksud (sj ökoloogiline maksureform laiemalt) ja ka regulatsioonid<br />
• Analüüsida keskkonnahoidlike hangete ja tarneketi juhtimise teel<br />
seisvaid takistusi, suunamaks avaliku- ja erasektori tarbimist<br />
• Analüüsida teistes riikides keskkonnahoidliku innovatsiooni<br />
toetuseks juba juurutatud tugimeetmeid ning välja tuua<br />
soovitused <strong>Eesti</strong> (öko-) innovatsioonimeetmete täiendamiseks<br />
• Selgitada, kas teadus- ja arendustöö ning innovatsioonitoetustes<br />
arvestatakse ettevõtetes keskkonnahoiu tõhustamiseks vajalike<br />
väljakutsetega ning mil määral arendatakse keskkonnahoidlikke<br />
uuendusi toetavaid tehnoloogiaid ja süsteeme > välja töötada<br />
meetmeid keskkonnatõhusa innovatsiooni edendamiseks
Tagasiside uuringule<br />
• Viru Keemia Grupp (VKG) (juuni ja august)<br />
• <strong>Eesti</strong> Keemiatööstuse Liit (EKTL) ja <strong>Eesti</strong><br />
Mäetööstusettevõtete Liit (EMTEL) (august)<br />
• <strong>Eesti</strong> Jäätmekäitlejate Liit (juuni ja august)<br />
• WEC-<strong>Eesti</strong> (august)<br />
• <strong>Eesti</strong> Energia (EE) (juuni)<br />
• <strong>Eesti</strong> Ehitusmaterjalide Tootjate Liit (EETL) (juuni)<br />
• AS Reiden (juuni)
Tagasiside valdkonnad<br />
• Pole <strong>analüüs</strong>itud ja tuleks <strong>analüüs</strong>ida:<br />
– Negatiivse keskkonna<strong>mõju</strong> ulatust (füüsiline ja rahaline väärtus);<br />
– Keskkonnatasude otstarbekust<br />
– Seost ökoloogilise maksureformiga, maksukoormust<br />
– Kuni 5% <strong>keskkonnatasude</strong> tõstmise adekvaatsust, <strong>mõju</strong><br />
– Ehitusmaavarade tasude <strong>mõju</strong>sid toote grupiti, regionaalselt, omandist<br />
lähtuvalt (riik ja eraomand)<br />
– Tehniliste standardite <strong>mõju</strong> ehitusmaavarade kasutusele/<br />
taaskasutusele<br />
– Võimekust rahastada taristuehitust peale Eurotoetuste lõppemist<br />
– Seoseid Euroopa Liidu CO2-heitmekaubanduse süsteemiga (ETS)<br />
– Põlevkivi sektorit puudutav: Koos<strong>mõju</strong> põlevkivi kaevandusõigustasu,<br />
CO2 saastetasu, kütuse aktsiiside osas, samuti <strong>keskkonnatasude</strong> <strong>mõju</strong><br />
toodete/põlevkiviõli hindadele, väliskulude hindamise metoodika, EMD<br />
metoodika kasutamine,<br />
– Tasude <strong>mõju</strong>d erinevate turusituatsioonide/stsenaariumite puhul
• Hea, et väljatoodud ja soovitatud:<br />
– Keskkonnatasude väljatöötamine parema<br />
kaasamisega ja tasude pikemaks perioodiks<br />
kehtestamine<br />
– Lihtsustada <strong>keskkonnatasude</strong> aruandlust<br />
– Soodustada taaskasutust (nt aheraine ja lendtuhk)<br />
– Tuua välja energia- ja CO2-komponent mootorkütuste<br />
aktsiisis<br />
– Hinnata <strong>keskkonnatasude</strong>, töömaksude ja võimalike<br />
toetusmeetmete koostoimimist ja koos<strong>mõju</strong>
Ühishuvid ja kuidas edasi<br />
• Eesmärgistatus<br />
• Avatud arutelud ja kaasatus<br />
• Koostöö (keeruliste küsimuste esitamine,<br />
<strong>analüüs</strong> ja rasked valikud)<br />
• Faktipõhisus<br />
– Täiendavad valdkondlikud uuringud<br />
– Koos<strong>mõju</strong>de uuringud<br />
• Valdkondade ülesus ja integreeritus<br />
• Süsteemsus<br />
• Kestva <strong>analüüs</strong>isuutlikkuse arendamine
ÖMRi SEIREMEHHANISMI VÄLJATÖÖTAMISE LÄHTEÛLESANDE KOOSTAMINE<br />
Miks on vaja ÖMR seiremehhanismi välja töötada<br />
Probleemipuu<br />
ÖMRi edasine rakendamine 2009 -<br />
... Lahtine/selgusetu<br />
Võimaluste-puu<br />
MÕJU<br />
Raske seirata ja tõestada<br />
ÖMRi <strong>mõju</strong>sid (kasu ja kulutusi,<br />
tõhusust jne)<br />
PROBLEEMID<br />
kontseptsioon juhtimine/otsustamine ulatus ressursid & oskused andmed/aruandlus<br />
1.<br />
Jätkusuutliku arengu<br />
ja ÖMRi mõõtmise<br />
kontseptsioon on välja<br />
kujunemata<br />
2.<br />
ÖMRi juhtimissüsteem<br />
ja struktuur<br />
on lõpuni välja<br />
kujunemata<br />
3.<br />
ÖMRi lähteülesanne<br />
hõlmab suurema osa<br />
olemas olevaid ja<br />
keskkonnaga seotud<br />
maksusid<br />
4.<br />
ÖMRiga hõlmatud<br />
maksude puhul pole<br />
piisavalt läbi viidud<br />
süstemaatilisi uuringuid<br />
<strong>mõju</strong>de ja määrade osas<br />
5.<br />
Baasandmed pole<br />
seostatult ühtses<br />
arvepidamise<br />
süsteemis<br />
6.<br />
Ettevõtete aruandekohus-tus<br />
(haldus-koormus) võib<br />
kasvada ÖMRi, jätkusuut-liku<br />
arengu ja seaduste nõuetest<br />
tulenevalt<br />
kaasatus<br />
7.<br />
ÖMRi aktsepteeritavus<br />
ettevõtete ja kodanike<br />
poolt on küsitav<br />
PÕHJUSED<br />
SE21 strateegia keskendub<br />
eesmärkidele ja<br />
tegevussuundadele.<br />
Operatiivne jätkusuutlikkuse<br />
mõõtmise süsteem<br />
alles kujuneb.<br />
Puuduvad loodusvara-de<br />
ja saaste majanda-mise<br />
pikaajalised strateegiad<br />
(põlevkivi arengukava<br />
koosta-misel, KHG<br />
pikaajaline strateegia)<br />
Pole selge, kuidas toimub<br />
ÖMRi protsessi edasine<br />
juhtimine ja seire. Kuidas<br />
seire haakub SE 21<br />
monitooringuga, <strong>Eesti</strong><br />
Arengufondi pikaajalise<br />
arenguseirega, eelarvestrateegiaga<br />
jne. On<br />
moodustatud ministeeriumide-vaheline<br />
töörühm.<br />
Kas säästva arengu<br />
komisjon võiks olla piisav<br />
ÖMRi käsitlemiseks<br />
ÖMRi prioriteedid on<br />
keskkonnaga seotud<br />
maksude tõstmine ja<br />
tulumaksu vähendamine.<br />
Maa- ja sotsiaalmaksu<br />
kaasamist võiks<br />
kaaluda<br />
Keskkonnainfo kogumine ja <strong>analüüs</strong> on toimunud<br />
rahvamaj. arvepidamiase süsteemist eraldi<br />
Poliitiline tellimus on olnud lünklik. Teooriate ja<br />
meetodite rohkus. <strong>Eesti</strong> ekspertide ja<br />
kogemuse nappus. Rahvusvaheliste ekspertide<br />
kaasamine kulukam, kuid antud olukorras<br />
möödapääsmatu<br />
ELi, EUROSTATi jt rahvusvaheliste institutsioonide<br />
andmenõuded täienevad ja arenevad pidevalt<br />
Ei ole süsteemset lähenemist maksude ja nende koos<strong>mõju</strong> hindamisel<br />
jätkusuutlikkusele (rahvuslikule rikkusele)<br />
Valdkondlike registrite<br />
arendamine toimub<br />
isoleeritult, ei nähta<br />
sünergiat<br />
Ettevõtete aruandluskohustus<br />
on suur:<br />
maksudeklaratsioonid,<br />
statistilised küsitlused,<br />
aruanded<br />
Puudub süsteemne teave<br />
loodusvarade & saaste<br />
<strong>mõju</strong>st ühiskonnale<br />
(majandus, tervise jm)<br />
Puudub lihtne juurdepääs<br />
süstemaatilisele teabele<br />
Arutelud ja kaasatus ÖMRi<br />
debatti raskendatud teabe ja<br />
süsteemi puuduse tõttu<br />
Puudub ühtne raamistik ja arusaamine jätkusuutlikkusest<br />
ja kapitalide vahelistest seostest ning poliitikate<br />
kompromissidest<br />
TEGEVUSED<br />
A.<br />
Võtta kasutusele ÖMRi<br />
seiresüsteemi<br />
raamistikuks<br />
'rahvusliku rikkuse' (RR)<br />
sh looduskapitali<br />
juhtimise/hindamise<br />
kontseptsioon<br />
B.<br />
Analüüsida ÖMR juhtimisja<br />
seiresüsteemi/-struktuuri<br />
vajadust (info liikumine,<br />
otsuste kujundamine,<br />
elluviimine).<br />
C.<br />
Kasutada ÖMRi<br />
ressursitasude <strong>mõju</strong><br />
hindamisel RRi<br />
lähenemist<br />
(pilootuuring). Hiljem<br />
laiendada ÖMRi teiste<br />
maksudega<br />
D.<br />
<strong>Uuring</strong>ute määratlemine<br />
ja teostamine,<br />
näitajate seire,<br />
mudel<strong>analüüs</strong>id, tarkvarade<br />
muretsemine.<br />
Rahvusvaheline<br />
koostöö.<br />
E.<br />
Ressursi, materjali ja<br />
saastevoogude kontode<br />
koostamine rahvamajanduse<br />
arvepidamise süsteemis<br />
füüsilistes ja<br />
rahalises ühikutes<br />
F.<br />
Analüüsida ettevõtete<br />
ÖMRi maksude ja aruandluse<br />
halduskoormust<br />
ja võimalikke sünergiaid<br />
(aruandluse integreerimine,<br />
IT lahendused)<br />
G.<br />
Keskse ÖMRi veebilehe<br />
loomine, uuringute & ÖMRi<br />
näitajate avaldamine,<br />
välissuhtluse ja kaasamise<br />
protseduuride kujundamine<br />
Innov.!<br />
Innov.!<br />
Allikas: Ökoloogilise maksureformi seiresüsteemi väljatöötamise lähtealuste<br />
koostamine (2007), Lõpparuanne Rahandusministeeriumile. http://www.fin.ee/76962/
Riigikogu : seadused & eelarve<br />
Valitsus & ministeeriumid :<br />
seaduste ettevalmistamine &<br />
rakendamine, valdkonna eelarve<br />
Komisjonid & töörühmad :<br />
Säästva arengu, <strong>Eesti</strong> edu jne<br />
Allasutused : andmed, uuringud<br />
Ettevõtted : mida ja kuidas toota,<br />
millesse investeerida lähtuvalt<br />
ÖMR meetmetest<br />
Kodumajap : mida tarbida,<br />
millesse investeerida<br />
ÖMR Juhtimissüsteemi<br />
printsiibid:<br />
1. Suunatus ühiskonnale<br />
2. Leadership<br />
3. Osapoolte kaasamine<br />
4. Protsessi põhimõte<br />
5. Juhtimise süsteemsus<br />
6. Pidev parenemine<br />
7. Otsuste põhinemine<br />
faktilisel teavel<br />
8. Mitmepoolsed vastastikku<br />
kasulikud suhted<br />
OTSUSTA<br />
HINDA<br />
ÖMR<br />
seiresüsteemi<br />
toimimise seire<br />
JUHTIMIS-<br />
SÜSTEEM<br />
Keskkonna-,<br />
majanduse ja<br />
kodumajapidamiste<br />
seisuni seire<br />
KAVANDA<br />
VII ELLU<br />
ÖMR seiresüsteemi<br />
toimimise<br />
hindamine /<br />
auditeerimine<br />
ÖMRi juhtimissüsteem<br />
Tootmise ja tarbimise<br />
<strong>mõju</strong> kirjeldus<br />
(keskkonnale,<br />
tervisele, majandusele<br />
jne)<br />
Keskkonna-,<br />
majanduse ja kodumajapidamiste<br />
seisundi<br />
seiremõõdikud ja<br />
protseduurid<br />
Keskkonnaaspektide<br />
integreerimine<br />
poliitikatesse<br />
Informatsioon ÖMR<br />
seiresüsteemi<br />
toimimise tõhususest<br />
Loodusvarade ja<br />
saaste <strong>mõju</strong>de<br />
hindamise<br />
metodoloogiad :<br />
- füüsilistes ühikutes<br />
- rahalises vääringus<br />
ÖMRi alaste mõõdikute ja<br />
meetoodikate<br />
rakendamine<br />
ÖMRi alase teavitamise /<br />
suhtluse protseduurid ja<br />
ülesehitus: sisemine & välimine<br />
ÖMR hõlmava<br />
valdkonna<br />
seisundi<br />
kirjeldamine<br />
Loodusvarade ja saaste<br />
<strong>mõju</strong>de<br />
prioritiseerimine<br />
Keskkonna- ja teiste poliitikate<br />
kujundamine:<br />
- regulatsioonid & standardid<br />
- majandushoovad (maksud & tasud)<br />
- kokkulepped jne<br />
Teave poliitikameetmete<br />
keskkonna-, majandus- jm<br />
<strong>mõju</strong>dest ja tulemuslikkusest<br />
Teave keskkonna, majanduse<br />
ja<br />
kodumajapidamiste<br />
seisundist (loodusvarade<br />
ja saaste olukorrast)<br />
ÖMRi toimimise protseduurid seotud<br />
allasutustes (org.struktuur ja<br />
vastutus, personali koolitus, suhtlus,<br />
dokumentatsioon,<br />
dokumenteerimine, operatiivsed<br />
protseduurid - maksu<strong>analüüs</strong>id,<br />
seire, sisekontroll, aruandlus,<br />
registrid jne)<br />
Juhtimissüsteem oma kõigi<br />
elementidega<br />
Allikas: Ökoloogilise maksureformi seiresüsteemi väljatöötamise lähtealuste<br />
koostamine (2007), Lõpparuanne Rahandusministeeriumile. http://www.fin.ee/76962/
Keskkonnatasude, maksude, aktsiiside ning<br />
piirangute ja toetuste koos<strong>mõju</strong>de <strong>analüüs</strong><br />
• Taotlus KIKi, plaanitav periood 1/2014 – 8/2015<br />
• Kvantitatiivse üldtasakaalumudeli prototüübi koostamine<br />
<strong>Eesti</strong> majandusele, et <strong>analüüs</strong>ida <strong>keskkonnatasude</strong> jt<br />
meetmete koos<strong>mõju</strong>sid ning kujundada tõhusaid poliitikameetmeid<br />
(tasud, toetused jm) eesmärkide saavutamiseks.<br />
– Mudeli rakendamine fiskaalmeetmete koos<strong>mõju</strong>de <strong>analüüs</strong>imisel.<br />
• Koostööplatvormi loomine huvitatud osapooltest, et hallata/<br />
arendada mudelit peale projekti lõppu.<br />
– Juhtrühm: kaasatud partnerite esindajad; täpsustatakse uuringu<br />
sisulisi tegevusi – lähteülesanne, sisendandmete valideerimine,<br />
<strong>analüüs</strong>itavad stsenaariumid, tulemuste interpreteerimine,<br />
– Kestev koostöö ja kompetentsi arendamine
Diskussiooni teemad<br />
• Millistest ressursitõhususe ja rohelise majanduse<br />
eesmärkidest ja mõõdikutest ning ajahorisondist<br />
lähtuda <strong>keskkonnatasude</strong> vm meetmete kujundamisel<br />
• Kuidas prioritiseerida täiendav <strong>analüüs</strong>i vajadus (uuringu<br />
ja tagasiside soovitused/ettepanekud)<br />
• Kas ja kuidas jaotada täiendavate <strong>analüüs</strong>ide<br />
teostamine osapoolte vahel (valdkondade ülesus)<br />
• Kuidas rahastada uuringuid (huvitatud osapoolte rohkus,<br />
põrkuvad huvid, kokkulepitud % kogutud <strong>keskkonnatasude</strong>st)<br />
• Kuidas tagada huvitatud ja <strong>mõju</strong>tatud osapoolte<br />
kaasatus eesmärkide määratlemisel, tasumäärade,<br />
reeglite ja toetavate meetmete kujundamisel
Tänud!
Ressursitõhusa Euroopa tegevused – 06/2013<br />
• EL vajab süstemaatilist muutust ressursside kasutuses ja<br />
taaskasutuses, et tugevdada keskkonna, ühiskonna ja<br />
majanduse vastupidavust Maa kandevõime piirides.<br />
1. Sea eesmärgid, mõõda ja raporteeri progressi<br />
2. Parenda keskkonna ja ressursside <strong>mõju</strong>de teavet otsuste<br />
tegemisel<br />
– Organisatsioonid mõõdavad ja raporteerivad progressi<br />
– Ettevõtted raporteerivad ka mitte-rahalisi riske/<strong>mõju</strong>sid<br />
– EL, liikmesriigid, ettevõtted võtavad kasutusele looduskapitali<br />
arvepidamise, et hinnata ökosüsteemide ja nende teenuste rahalist<br />
väärtust<br />
3. Loobuge keskkonnakahjulikest subsiidiumitest<br />
Allikas:<br />
http://ec.europa.eu/environment/resource_efficiency/documents/<br />
action_for_a_resource_efficient_europe_170613.pdf
Ressursitõhusa Euroopa tegevused – 06/2013<br />
4. Liikuge ringlusmajanduse suunas ja toetage kõrget<br />
taaskasutuse taset<br />
5. Tõstke ressursitõhusust ettevõtete vahel (B2B)<br />
– Jätkusuutlikkuse allhanke standardid<br />
– Toote-passide kasutus<br />
– Tööstussümbioosi võrgustikud<br />
6. Ühtse ressursitõhusa tootepoliitika raamistiku arendamine<br />
7. Roheliste avalike hangete jõuline ja ühtne rakendamine<br />
8. Väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele sobilike<br />
meetmete väljatöötamine<br />
Allikas:<br />
http://ec.europa.eu/environment/resource_efficiency/documents/<br />
action_for_a_resource_efficient_europe_170613.pdf