Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide ...
Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide ...
Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
* 65% lõppenud projektide kaudu töölesaanuid on 19 875, tegelik saavutustase 10 540 moodustab 19 875st 50,03%.<br />
Allikas: kesksüsteem 27.11.2009<br />
Meetme 1.3 seatud eesmärgiks oli pakkuda aktiivseid tööturumeetmeid 30 000 inimesele, mis suudeti täita. Indikaatori täitmisele aitas kaasa<br />
projektide ja inimeste suur huvi meetmes osaleda. Aastatel 2004–2006 oli töötute arv kõrgem ning ei olnud probleeme projektides osalejate<br />
leidmisega. Kuna valdav osa projektitegevustest rakendati just selles ajavahemikus, suudeti RAK seatud eesmärk täita. Kuigi aastatel 2007–2008<br />
oli töötute arv varasemast oluliselt väiksem ja projektidesse ei suudetud varasemas mahus osalejaid leida, ei mõjutanud see sihtmäära täitmist.<br />
Aastad 2008 ja 2009 indikaatorite täitmist oluliselt ei mõjutanud, kuna nendel aastatel alustatud projektid olid lühiajalised ega suutnud<br />
sihtgrupile teenuseid suures mahus pakkuda. Võrreldes eelmise aruandega on indikaatorite tase 9000 inimese võrra kasvanud seoses aastatel<br />
2005–2006 alanud projektide lõppemisega.<br />
RA hindab meetme 1.3 indikaatorite täitmist heaks.<br />
3.2 RAKENDUSASUTUSE HINNANG MEETME 1.3 RAKENDAMISELE<br />
3.2.1 Hinnang rakendamisele<br />
Huvi meetme vastu on olnud suur, toetust on taotletud rohkem kui meetme eelarves vahendeid oli. Taotluste rahuldamise summade järgi on<br />
meetme eelarve ületatud, kuid lõppenud projektidest vabanenud ja rikkumiste tõttu tagasi nõutud toetusest tekkinud jäägist korraldati kolm<br />
viimast taotlusvooru. Tegemist oli esimese struktuurivahendite rakendamise perioodiga. Paralleelselt projektide rakendamisega toimus süsteemi<br />
arendamine, mis raskendas projektide elluviimist.<br />
Kõige problemaatilisem oli 2005. aasta, mil projektide rakendamine oli komplitseeritud peamiselt seoses väljamaksetega ning juhtimis- ja<br />
kontrollsüsteemi ümberkujundamisega. Positiivsena saab aga välja tuua, et 2005. aasta lõpuks olid suuremad tõrked paljuski ületatud. Olulisi<br />
probleeme väljamaksetega esines eelkõige 2005. aasta esimesel poolaastal. Esimeste esitatud väljamaksetaotluste tase oli nõrk, mistõttu nende<br />
menetlemine võttis eeldatust oluliselt kauem aega. Taotlejad ei olnud alati väljamaksetaotlustele lisanud vajalikke kulude abikõlblikkust<br />
tõendavaid dokumente. Samuti olid taotlejad, rakendusüksus ja makseasutus tihti eriarvamusel kulude abikõlblikkuse osas, mistõttu tekkis<br />
olukordi, kus makseasutus ei aktsepteerinud rakendusüksuse poolt heaks kiidetud kulusid. Nende probleemide lahendamiseks töötati välja<br />
abikõlblikkuse määrus, täiendati juhendeid ja korraldati koolitusi nii rakendajatele kui rakendusüksuse töötajatele.<br />
43