Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide ...
Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide ...
Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
01.01.2006 jõustus tööturuteenuste ja -toetuste seadus (TTTS), mille eesmärgiks on saavutada<br />
võimalikult kõrge tööhõive ning vähendada ja ennetada töötust ning tööturult tõrjutust parema<br />
teenuste ja toetuste sihtkasutuse, kliendikesksuse ja tõhususega. Seadus reguleerib töötuna ja<br />
tööotsijana arvelolemist, tööturuteenuste osutamist ning töötutoetuse, stipendiumi ja<br />
sõidutoetuse maksmist. Täiendati varasemat tööturuteenuste valikut ning teenuste ja toetuste<br />
saamise tingimusi.<br />
1. maist 2009 võttis Sotsiaalministeerium seoses Tööturuameti likvideerimisega<br />
(Tööturuameti likvideerimise alus on Vabariigi Valitsuse seaduse paragrahv 105³) üle<br />
Tööturuameti kui RAK meetme 1.3 „Võrdsed võimalused tööturul” rakendusüksuse rolli.<br />
Rakendusüksuse rolli täidab Sotsiaalministeeriumi FVO struktuuritoetuste talitus.<br />
2008. alguses algatas Rahandusministeerium „Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse”<br />
muudatuse, millega pikendati abikõlblikkuse perioodi nelja kuu võrra – varasema 31.08.2008<br />
asemel kehtestati 31.12.2008. Perioodi pikenemise tõttu muutis SoM meetme 1.3 määrust,<br />
võimaldades taotleda projektide eelarve suurendamist. Lisaks valmistati uus määrus, mille<br />
alusel toetati tööharjutuskeskuste arendamist. 2008. aasta lõpus esitas <strong>Eesti</strong> <strong>Euroopa</strong><br />
Komisjonile taotluse pikendada perioodi seoses majanduskriisi ning vabade vahenditega kuni<br />
30.06.2009. Toetuse kasutamiseks muutis SoM tööharjutuskeskuste määrust ning kuulutas<br />
selle alusel välja uue taotlusvooru. Täpsemalt punktides 1.4 ning 2.1.2.<br />
1.2 MUUTUSED RIIKLIKUS, PIIRKONDLIKUS, VALDKONNA POLIITIKAS<br />
1.2.1 Olukord tööturul 2004 – 2009 I poolaasta<br />
Tööhõive<br />
Aastatel 2004–2008 võis <strong>Eesti</strong> tööturul täheldada positiivseid arenguid. Kiire majanduskasv<br />
tõi endaga kaasa hõivatute arvu pideva suurenemise ja töötuse vähenemise. Kokkuvõttes<br />
kasvas hõivatute arv aastatel 2004–2008 61 000 võrra ning töötute arv langes 25 300 võrra.<br />
Soodne majanduskeskkond ning nõudluse kasv võimaldasid tööturule naasta ka pikaajalistel<br />
töötutel ja mitteaktiivsetel. Mitteaktiivsete arv langes 40 800 võrra, sealhulgas heitunud<br />
isikute arv vähenes koguni kolm korda, 17 700 inimeselt 5 500 inimeseni.<br />
Järsk pööre toimus 2008. aasta teisel poolaastal ja eriti 2009. aasta esimesel poolel, kui<br />
ülemaailmse majanduskriisi mõjud jõudsid ka <strong>Eesti</strong> tööturule. Eksportturgude<br />
kokkutõmbumise ning sisenõudluse järsu vähenemise tõttu olid paljud ettevõtjad sunnitud<br />
oma töötajaid koondama, saatma neid sundpuhkusele või rakendama osalist tööaega.<br />
Tagajärjeks oli enneolematult kiire hõive langus ja töötuse tõus. 2009. aasta II kvartalis oli<br />
hõivatute arv langenud juba 2003. aasta tasemele, töötute arv aga kasvanud 2001. aasta<br />
tasemele (vt tabel 1).<br />
Tabel 1. 15–74-aastaste hõiveseisundi muutused 2004 – 2009 I poolaasta<br />
2004 2005 2006 2007 2008 2009 I<br />
p.a.<br />
SKP kasv, % 7,5 9,2 10,4 6,3 -3,6 -15,6<br />
Tööhõive kasv, % 0,2 2,0 6,4 1,4 0,2 -8,2<br />
Hõivatud (tuh) 595,5 607,4 646,3 655,3 656,5 602,4<br />
11