županijske vijesti
županijske vijesti
županijske vijesti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
struka i praksa<br />
• brzini istjecanja: opasno područje se<br />
povećava kod veće brzine istjecanja (1<br />
kg/s u odnosu na, primjerice, 0,01 kg/<br />
s). Istjecanje ovisi i o veličini tlaka u<br />
spremniku, odnosno veličini pukotine;<br />
• okolišu (reljefu) i posebnostima na<br />
mjestu nesreće: oblak plina ostat će nepromijenjen<br />
duže vrijeme, ako se s vjetrom<br />
širi preko jezera, nego kroz šumu;<br />
• vremenskim prilikama: U vodi topivi<br />
plin se rastopi na kiši, što znači da<br />
se opasno područje smanjuje. Zračna<br />
nestabilnost može 4 do 5 puta povećati<br />
opseg opasnog područja. Tako će opasni<br />
oblak biti stabilniji u hladno zimsko<br />
doba nego za toploga ljetnog dana, tj.<br />
povećat će se opseg opasnog područja.<br />
Vruć sunčan dan može lako uzrokovati<br />
termička kretanja, odnosno jaka zračna<br />
gibanja koja smanjuju koncentraciju<br />
plina. Istovremeno treba imati na pameti<br />
da kod veće temperature tekućine<br />
brže isparavaju, odnosno da se u tom<br />
slučaju povećava opasno područje. Kao<br />
što vidimo, vrijeme je značajan faktor,<br />
gdje mnogi od čimbenika utječu međusobno<br />
jedan na drugoga. Razlikujemo<br />
pritom 3 razreda stabilnosti:<br />
► razred A, nestabilno i vjetrovito<br />
vrijeme s prosječnom brzinom vjetra<br />
od 8 m/s<br />
► razred D, neutralno, s brzinom<br />
vjetra od 5 m/s<br />
► razred F, stabilno s brzinom vjetra<br />
od 1 m/s.<br />
Tako su opasna područja kod F 2 do 5<br />
puta veća nego kod D, odnosno 10 puta<br />
veća nego kod A.<br />
• smjeru i brzini vjetra: Širenje plinskog<br />
oblaka značajno ovisi o smjeru<br />
vjetra, kao i zračnim tokovima. Tako je<br />
raspršivanje i smanjenje koncentracije<br />
brže kod veće brzine vjetra. Brzina vjetra<br />
također važnu ulogu igra kod određivanja<br />
smjera širenja opasnog oblaka.<br />
Općenito, niža brzina vjetra znači veću<br />
vjerojatnost nepouzdanosti smjera vjetra.<br />
Tako kod brzina vjetra nižih<br />
od 2 m/s, možemo računati s<br />
kružnim oblikom opasnog područja.<br />
Kod brzina vjetra većih<br />
od 2 m/s, smjer vjetra je stabilniji<br />
i požarno područje se oblikuje s<br />
kutom od 60 0 . Bez obzira na navedeno,<br />
potrebno je budno pratiti<br />
eventualne promjene smjera<br />
vjetra, te po potrebi redefinirati<br />
veličinu i smjer opasnog područja.<br />
Vanjsku sigurnosnu granicu moguće<br />
je više udaljiti od područja (neposredne)<br />
opasnosti. Za razliku od područja<br />
opasnosti, vanjsku sigurnosnu granicu<br />
može omeđiti policija. Izvan vanjske<br />
sigurnosne granice nema rizika za ozljede<br />
ljudi u okolici. Ove podatke treba<br />
naravno uzeti s rezervom, jer su doneseni<br />
temeljem iskustava na europskom<br />
kontinentu; jaki, brzo mijenjajući vjetrovi<br />
upravo su mogući u hrvatskom<br />
priobalju, gdje se na uskom području<br />
u vrlo kratkom vremenu može promijeniti<br />
niz vjetrova (“ruža vjetrova”).<br />
Određivanje opasnog<br />
područja<br />
U početnoj fazi nesreće s opasnim tvarima<br />
često se ne raspolaže detaljnim podacima<br />
o tvari, a ujedno se zahtijeva brzo djelovanje,<br />
tj. interventne postrojbe<br />
se nalaze pod vremenskim pritiskom.<br />
Zapovjednik intervencije<br />
u tim okolnostima mora nekada<br />
donositi ključne odluke temeljene<br />
na nepotpunim podacima – na<br />
pr. u akcijama spašavanja, gdje u<br />
pravilu nakon nesreće ne prođe<br />
više od nekoliko minuta, kada<br />
su prve interventne postrojbe na<br />
putu ili su već pristigle na mjesto<br />
nesreće. Čak i da u tom trenutku<br />
ima na raspolaganju cjelokupnu<br />
dokumentaciju o opasnoj tvari,<br />
koja može biti iskazana u desetinama<br />
stranica gusto ispisanih svojstava,<br />
manjka vremena, da se takva dokumentacija<br />
u nekoliko minuta<br />
detaljno prouči, uz istovremeno<br />
izviđanje na mjestu intervencije.<br />
Stoga je ključno da se u<br />
početku intervencije može<br />
približno odrediti opasno područje,<br />
koje se kasnije, uz pomoć<br />
sofisticiranih mjernih uređaja,<br />
informacija stručnjaka ili<br />
simulacijskih programa širenja<br />
opasnih oblaka (dissemination<br />
programs) itd. može detaljno<br />
utvrditi.<br />
Početno određivanje opasnog područja<br />
u pravilu se temelji na približnoj osobnoj<br />
procjeni, koja se utvrđuje temeljem<br />
oznaka opasnosti na vozilu. Određivanje<br />
opasnih područja s obzirom na različite<br />
klase opasnih tvari ili oznake opasnosti<br />
prikazano je u tablici koja slijedi. Također<br />
se zapovjednik intervencije može naći u<br />
vrlo zahtjevnom položaju, kada se radi o<br />
nesrećama, u koje je uključeno više opasnih<br />
tvari. Prvi podaci o opasnim tvarima<br />
mogu biti dostupni kod vozača u tovarnom<br />
listu.<br />
U najgorem slučaju vatrogasni zapovjednik,<br />
koji je došao prvi na mjesto<br />
nesreće, suočava se sa situacijom<br />
da mora donijeti odluku da li da samo<br />
s izolacijskim aparatima i redovnom<br />
interventnom zaštitnom odorom opremljene<br />
vatrogasce pošalje u opasno<br />
područje, kako bi se pristupilo spašavanju<br />
i utvrdilo, o kojoj se tvari i kojim<br />
rizicima uopće radi.<br />
Pritom vatrogasni zapovjednik mora<br />
biti u stanju vrlo brzo ocijeniti rizike, kojima<br />
će biti izložena njegova postrojba.<br />
Jasno je, da su izbor i procjena vrlo teški.<br />
Ovakve početne procjene, pogotovo kada<br />
se radi o opasnim područjima za miješane<br />
tovare, samo su okvirne i neprecizne, te se<br />
u daljnjem tijeku intervencije trebaju provjeriti<br />
i korigirati. Također valja upozoriti,<br />
da se u priloženoj tablici opasno područje<br />
kod nekih tvari određuje temeljem klase<br />
opasnosti (opasnih tvari), a kod nekih temeljem<br />
broja oznake opasnosti.<br />
16 Vatrogasni vjesnik veljača 2010.