Traktorite võrdluskatsed
Traktorite võrdluskatsed
Traktorite võrdluskatsed
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Traktorite</strong> võrdluskatsed<br />
EMVI mehhaniseerimise osakonna vanemteadur Ilmar Karjane<br />
Traktorid 90 hobujõuliste klassist<br />
Selle võimsusklassi traktorid on enimmüüdavad nii meil kui L-Euroopas. See sobib<br />
väiketootjale nii mullaharimiseks kui ka koristusmasinate, laadurite, söödamikserite ja<br />
hooldemasinatega töötamiseks. Paljud kõrvalmajandusvaldkonnad kasutavad neid<br />
universaaltraktoritena. Saksamaa traktoriturust moodustasid 80…100 hobujõulised traktorid<br />
20%. Et hind selle võimsusklassi traktoritel tähtsat osa mängib, ei soovi ostjad eriti suuri<br />
kabiini mugavusi. Testitud traktoritele polnud ka ranged heitgaaside normid veel jõudnud.<br />
Landini Mythos 90: sobib kergetele hoovi- ja harimistöödeks või rohumaadele. Kabiinis<br />
on väga vähe ruumi.<br />
Renault Celtis 446 RX: sobib rohumaadele, esilaaduri töödele, söödamikseri ja<br />
transporditöödeks. Töökoht on mugav.<br />
McCormick CX 95: on hea universaaltraktor põllul, rohumaal ja hoovis, kus vajatakse<br />
väikest tõstejõudu. Kabiinimugavused on väga head.<br />
Zetor Forterra 9641: Katsete kasulikum traktor. Kes hinda vaatab ja aastas vähe tunde<br />
teeb, teeb õige otsuse. Suurel koormamisel suureneb kütusekulu. Masina kasutusiga on suur.<br />
Katsetes olnud traktorite tehnilised andmed<br />
Näitaja Landini McCormick Renault Zetor Keskmine<br />
Mootor<br />
nimivõimsus kW/hj<br />
töömaht cm 3<br />
nimipöörded p/min<br />
võimsus nimipööretel kW<br />
kütuse erikulu nimip. g/kWh<br />
suurim võimsus kW<br />
pöörded suurimal võimsusel<br />
p/min<br />
konstantse võimsuse ala %<br />
pöördemomendivaru %<br />
pöördemomendivaru 10%<br />
pöörete langusel %<br />
kütuse erikulu kuuel erineval<br />
koormusel<br />
g/kWh<br />
Jõuülekanne ja veovõimsus<br />
käike edasi/tagasi<br />
suurim kiirus km/h<br />
veovõimsus nimipööretel kW<br />
kütuse erikulu nimip. g/kWh<br />
makim. veovõimsus kW<br />
kütuse erikulu maksimaalsel<br />
veovõimsusel g/kWh<br />
Hüdraulika<br />
maksimaalne võimsus kW<br />
maksim.õlivoolu hulk l/min<br />
65/88<br />
3990<br />
2200<br />
59,3<br />
269<br />
59,3<br />
2200<br />
0<br />
28<br />
9<br />
277<br />
50/15<br />
40<br />
50,4<br />
317<br />
50,4<br />
317<br />
16,6<br />
54<br />
66/90<br />
3990<br />
2200<br />
60,2<br />
267<br />
60,5<br />
1902<br />
15<br />
24<br />
9<br />
281<br />
24/24<br />
40<br />
52,2<br />
309<br />
52,9<br />
286<br />
15,3<br />
65<br />
66/90<br />
4525<br />
2200<br />
60,2<br />
275<br />
62,0<br />
2101<br />
18<br />
33<br />
14<br />
285<br />
20/20<br />
40<br />
50,3<br />
332<br />
51,7<br />
326<br />
12,7<br />
57<br />
68/92<br />
4156<br />
2200<br />
63,4<br />
279<br />
64,2<br />
2106<br />
9<br />
32<br />
11<br />
288<br />
24/18<br />
40<br />
56,6<br />
320<br />
56,8<br />
310<br />
19,4<br />
70<br />
66/90<br />
4165<br />
2200<br />
60,8<br />
273<br />
61,5<br />
2077<br />
11<br />
29<br />
11<br />
283<br />
-<br />
-<br />
52,4<br />
320<br />
52,9<br />
310<br />
16,0<br />
62
õli maht<br />
l 16 20 20 12 17<br />
tagumise tõstes. tõstej all daN 3338 2957 3050 4394 3435<br />
„ „ keskel daN 3881 3458 3228 5076 3911<br />
„ „ ülal daN 3982 3305 3383 5341 4003<br />
tõsteulatus<br />
mm 612 664 632 640 637<br />
Mass ja müratase<br />
tühimass (ilma ballastita) kg 4075 4100 4350 4570 4274<br />
kasulik mass<br />
kg 2925 1900 3150 3430 2851<br />
massi jaotus ette/taha % 44/56 40/60 48/52 40/60 43/57<br />
massivõimsus kg/kW 63 62 66 68 65<br />
müra suletud kabiinis<br />
koormusel dB(A) 79,0 75,0 75,6 82,8 78,1<br />
„ koormuseta dB(A) 78,9 74,4 75,1 82,6 77,8<br />
Hind (Eesti kroonides) 697 788 703 404 764 681 598 650 691 127<br />
Käesolevas võrdluses on kaks itaalia Argo grupi traktorit: Landini Mythos 90 ja<br />
McCormick CX 95. Traktoreil on Perkins mootor. McCormick on arendatud tuntud Case CX<br />
seeria baasil. Argo grupp arendab traktorit edasi (tuleb kolmeastmeline koormuslülitus).<br />
Katsetuste ajal oli Renault Celtis 446 veel kollast värvi, kuid nüüdseks on ta Claasi värvides.<br />
Renaulti mootor pärineb John Deerelt. Eriti säästlik mootor siiski pole – kütuseerikulu oli 285<br />
g/kWh. Tal on selle katsegrupi parim mootori karakteristika. Pöördemomenditõus on 33%,<br />
18% konstantse võimsuspiirkonnas. Kabiini ja hooldemugavusi püütakse edaspidi paremaks<br />
muuta. Ettepoole avanevad uksed meeldivad paljudele loomafarmide töötajatele (laudas<br />
sõitmine).<br />
Landini käikude astmed on õnnestunud. Peamises tööpiirkonnas on 19 käiku. Vähem<br />
võimalusi on Renaultil, vaid 8 käiku.<br />
Jõusiirdevõlli pöörded McCormickul ja Renaultil on 540/1000 või 540/750. Zetoril on 540<br />
ja 1000. Tänavasõidul pakkus rohkem mugavusi Renault hea tänavasõidu seadistusega, hea<br />
juhtimise ja piduritega. Ka McCormick oli hea. Zetor hüppas 30 km tunnikiirusel. Landini<br />
võimaldas sõita 40 km/h madalatel mootori pööretel.<br />
Zetoril oli katsetustes suurim veojõud ja võimsus jõusiirdevõllil. Mõlemad näidud olid<br />
keskmisest 4 kW suuremad. Kütuseerikuluga 288 g/kWh oli ta aga suurim kulutaja, ületades<br />
väiksemat 11 grammiga. 5000 töötunni puhul kulutas ta 7600 l enam kui väiksem kulutaja<br />
Landini. Hinna puhul 7,8 krooni/l oleks see 59 280 krooni (vt joonis). Et aga Zetor on samal<br />
ajal tugev „tööhobune“, näitab tema suur tõstejõud (vt tabel ja joonis). 3-meetrise külvimasina<br />
ülestõstmine toimub mängeldes. McCormicku ja Renaulti tõsteseade kombikülviku<br />
tõstmiseks on nõrk.<br />
Väiksem pöörderaadius on Landinil - 9,4 kuni 10,1 m. Zetor vajab 12,3 kuni 13,1 m.<br />
Suurim lärm kabiinis on Zetoril. Oluliselt vaiksemad on McCormick ja Renault. Zetori kabiin<br />
on ruumikas ja ruumi jätkub kaassõitjale ka McCormick ja Renault. Seevastu on Landinil<br />
ühemehe kabiin ja väikesele juhile. Parim juhtkangide, nuppude, lülitite paigutus ja<br />
töömugavuse on McCormick CX 95. Kõik on läbimõeldult paigutatud.<br />
Zetoril on mehhaaniline reevers. Lülituskang paikneb paremal pool. Õigel kohal pole 4 käigu<br />
blokeerimine. Kuna seda käiku põllutöödel sageli kasutatakse (7,7 kuni 9 km/h), tuleb enne<br />
suunavahetust lülitada 3 käik. Lisana pakub Zetor elektrohüdraulilist reeversit.<br />
Suuri erinevusi on hooldevälpades. Grupi parim oli McCormick oma väga kergesti<br />
avatava kapotiga. Ligipääs kõigile hooldepunktitele on hea. Renault ja Zetoril on kapott vaid<br />
külgedelt avatav. Need on rasked. Zetoril on pikim hüdroõli vahetusvälp – 1800 h. Kõikide<br />
õlide vahetus Renaultil on 500, teistel 250…300 töötunni järel. Kütuse elektroonilise<br />
sissepritse korral on McCormicku mootori õli vahetus 500 tunni järel. Igapäevast pahameelt<br />
2
tekitab Landini kütusepaagi asukoht, mille täiteava asub kabiini taga. Kuna selle klassi<br />
traktorid on lihtsad ja oma hinda väärt, pole siin erilisi mugavaid nupplüliteid nelja ratta veo<br />
ega diferentsiaali lukustamiseks. Zetoril jätkub töö elektropneumaatilise lülituse kallal.<br />
Mythos ja CX varustatakse elektrohüdraulilise lülitusega. Neliveo automaatika ja lukusti on<br />
Landinil lisana. Renault on nelivedu ülevalpool 14 km/h väljas ja alanevas kiirusel uuesti<br />
lülitatud.<br />
Landini Mythos 90<br />
Ühelgi teisel katses osalenud traktoril pole niipalju tehnikat pakkuda kui Landinil.<br />
Käigukastil on 19 käiku vahemikus 4…12 km/h. Tõstejõud on väga suur. Kabiinis on<br />
kliimaseade. Jõusiirdevõllil on neli pöörlemissagedust ja sõidukiiruse siirdevõll. Lisana saab<br />
neliveo ja diferentsiaaliluku automaatlülituse. Niipalju varustust on vaid keskklassi traktoreil.<br />
Kabiin on aga väga kitsas ja 1,80 m juht ei saa sõpra kaasa võtta. Kabiinis on vähe<br />
panipaikasid ja tahavaade on kehv. Ka lärm on suur, 79 detsibelli.<br />
Traktor on väikese pöörderaadiusega ja seetõttu sobiv kitsastesse ruumidesse. Esilaaduri tööks<br />
on katuseaken. Tõsteseadme väike tööpiirkond seab põllutöödel omad piirid. Tänavasõidul on<br />
Mythos ujuv, aga mitte eriti mugav väikestel teedel<br />
McCormick CX 90<br />
CX mitmekülgsus ja ergonoomika on katsel märkimisväärne. Kõik – alates jõusiirdevõlli<br />
lülituskangist, asetsevad paremal pool ja on koheselt mõistetavad. Kuid siiski puudub<br />
allalaskeasendi ülemine reguleerimine kui ka neutraalasend kiirtõstmisel. Reevers roolisambal<br />
lülitab sujuvalt ja on ka neutraalasend. Kabiinis on tasane põrand. Istekoht on hea. Mugavad<br />
panipaigad hommikusöögile. Tänaval sõita on mugav. Hästi töötavad pidurid. Pedaali käik on<br />
pikk ja pehme. Mugav on hooldustööde tegemine. Kapott avaneb piisavalt ja ligipääs<br />
mootorile on hea. Kehv on aku ja riistakasti koht, kuna see asub kabiini all. Jalgsidur töötab<br />
häiretega. Pehmelt töötab automaatsidur, mida kasutatakse suuna- ja käiguvahetusel.<br />
Jõuülekandel on palju astmeid peamises tööpiirkonnas. Igatahes tuleb gruppe ja käike sageli<br />
vahetada. Pole ka näha, kas diferentsiaalilukk on sisse lülitatud või mitte. Parem koht võiks<br />
olla jõusiirdevõlli lülitushooval. Valida saab pöördeid 540/1000 või 540/750. Ette saab<br />
asetada lisaraskust, et masinaid tõsta. Väike tõstejõud seab samuti piire.<br />
Renault Celtis 446 RX<br />
Celtis sobib hästi loomakasvatusega tegelevatele ettevõtetele. Ettepoole avanevad<br />
kabiiniuksed, laaduritööks mõeldud katuseaken, hästitöötav reevers loovad hea tööohutuse<br />
loomalautades sõitmisel. Ka tänavasõidul toimib hästi rool ja jalgpidur peab hästi. Põllul<br />
töötamiseks jääb käike väheseks peamises kiiruspiirkonnas (vaid kaheksa). Väike on ka<br />
tõstejõud. Raske kombikülviku tõstmine nõuab viimast jõudu.<br />
Viimistluse kvaliteet ei vasta Claasi nõuetele. Mootor vajab peale suitsemise ka jõudu juurde.<br />
Täiustamist vajab käsigaasi ja –piduri käsitlemine ning liialt pikk jalgsiduripedaali käik.<br />
Kokkuvõttes on Celtisel head sisemised väärtused ja huvitav kabiin. Valmistamise kvaliteet<br />
vajab parandamist.<br />
Zetor 9641 Forterra<br />
Esimesel pilgul üllatab Zetor positiivselt. Kabiin on avar ja tänu suurele klaasipinnale hea<br />
väljavaatega. Jõuülekandel on kolm koormuslülitusastet, millel on lihtne nupplülitus.<br />
Automaatlülitus puudub nii neliveol kui diferentsiaallukustil, kuid mida saab<br />
elektropneumaatiliselt lihtsalt lülitada.<br />
Suurt tähelepanu on tšehhid pööranud mootori võimsusele ja hüdraulika tõstejõule. Zetori<br />
tõstejõud on katsetes olnud traktorite suurim. Pöördemomendivaru on 32%. Boschi-EHR<br />
(tõstejõu elektrooniline reguleerimine) on lihtne ja mugav käsitleda.<br />
Traktori puuduseks on suur kütusekulu ja lärm. Võrreldes kokkuhoidlikuma traktoriga oli<br />
Zetori kütusekulu 12% suurem. Müratase oli 82,7 dB(A), suletud kabiini korral 5 dB(A)<br />
rohkem katse keskmisest. Esilaaduriga töötamiseks on vajalik koormuslülitusega reevers, mis<br />
3
on saada lisavarustusena. Mehhaaniliselt saab lülitada, kuid see on võimalik vaid 4-käigul.<br />
See käik katab kiirusvahemikku 7,7 kuini 9 km/h. Suur on pöörderaadius – 13 m.<br />
Jõusiirdevõllil on kaks kiirust. Tänaval sõit pole eriti kiita.<br />
Zetor on hinda väärt, tugev ja näeb moodsana. Mugavused ja teenindus vajavad parandamist.<br />
Kütusekulu võrdlus<br />
l/5000 h<br />
Müratase võrdlus (lärm kabiinis<br />
dB(A))<br />
74000<br />
72000<br />
70000<br />
68000<br />
66000<br />
64000<br />
62000<br />
60000<br />
64800<br />
Landini<br />
66500<br />
67800<br />
Renault<br />
72200<br />
84<br />
82<br />
80<br />
78<br />
76<br />
74<br />
72<br />
70<br />
78,9<br />
Landini<br />
74,4 75,1<br />
Renault<br />
82,5<br />
Näitaja<br />
<strong>Traktorite</strong> hinnangud 5-ballisüsteemis<br />
Landini<br />
Mythos<br />
90<br />
McCormick<br />
CX 95<br />
Renault<br />
Celtis<br />
446<br />
Zetor<br />
9641<br />
Kabiini mugavus 3,0 4,5 4,0 2,0<br />
Mootori karakteristika/kütusekulu 3,5 3,5 4,0 3,5<br />
Lülitused/jõuülekanne 4,0 3,5 3,0 2,5<br />
Tõsteseade/tõstejõud/EHR 3,0 3,5 2,5 4,0<br />
Juhtklapid(jagajad)/tootlikkus 4,0 3,5 3,0 3,0<br />
Jõusiirdevõll (pöörls./käsitlemine) 4,0 3,0 3,0 2,0<br />
Nelivedu/diferentsiaalilukusti 3,0 3,5 2,5 3,0<br />
Pidurid/juhtimine/pöörderaadius 3,0 3,5 4,0 2,0<br />
Hooldus(hooldevälp/ligipääsetavus) 2,5 4,0 4,0 2,0<br />
Keskmine punktisumma 3,4 3,7 3,5 2,7<br />
Allikas: refereeritud ajakirjast top agrar 12/2003<br />
Traktorid 300 hobujõuliste klassist<br />
Põllutöödel on töö tootlikkuse suurendamise võimalusi mitu. Enam levinum on laiade<br />
haakemasinate kasutamine. Suure töölaiusega masinad vajavad ka suure veojõuga traktoreid.<br />
Traktoreid müüvad paljud firmad. Millise firma traktor on sobivam, ökonoomsem, seda on<br />
silma järgi raske öelda. Firmapoolne traktori iseloomustus on enamasti üleliia positiivne, mida<br />
ei tasu tõsiselt võtta. Tõesema iseloomustuse annavad traktorite võrdluskatsed. Alljärgnevalt<br />
esitatakse 300 hobujõuliste traktorite võrdluskatsete tulemused.<br />
Katsetati nelja standardtraktorit, milledeks olid Case MX 285 (286 hj), Fendt Vario<br />
930 (301 hj), John Deere 8420 (269 hj) ja New Holland TG 285 (283 hj). Veojõult on nad<br />
enamvähem võrdsed, kuid käsitlemismugavustes on suuri erinevusi. Suurtel traktoritel tehtud<br />
uuendused on keskmistele ja väiketraktoritele sageli suunaandjaiks. Fendti traktor on<br />
astmevaba jõuülekandega ja 50 km tunnikiirusega, teiste firmade traktoreil on täis Powersihft<br />
4
jõuülekanne ning maksimaalne kiirus 40 km/h. Mõlemad CNH traktorid on Case MX 285<br />
raamil, mis tähendab, et nii mootor, jõuülekanne, hüdraulika ja kabiin on identsed. MX-l on<br />
massi ühtlasemaks jaotamiseks mootor mõnevõrra ettepoole nihutatud. TG erineb esisilla<br />
poolest, kuna tal on „Super Steer“ esisild väiksema pöörderaadiusega. Nii Case MX-l kui ka<br />
Fendtil ja John Deerel on vedrustusega esisild, Fendil lisaks ka kabiin. John Deerel on selle<br />
asemel aktiivne iste „Active-Seat“.<br />
Katsetraktorite tehnilised andmed on esitatud alljärgnevas tabelis.<br />
Firma<br />
Mudel<br />
Case<br />
MX285<br />
Mootor<br />
Nimivõimsus kW/hj 210/286<br />
Töömaht cm 3 8268<br />
Jõuülekanne<br />
Käike edasi/tagasi<br />
18/4<br />
Suurim kiirus km/h 40<br />
Mass<br />
Lubatav kogumass kg<br />
Tühimass (ilma esi lisam) kg<br />
Lubatav mass<br />
kg<br />
Massivõimsus kg/kW<br />
Massi jaotus ette/taha %<br />
Pöörderaadius<br />
Nelja ratta veota m<br />
Nelja ratta veoga m<br />
Esirataste rattavahe cm<br />
Mootor (mõõtmised<br />
jõusiirdevõllil)<br />
Nimipöörded p/min<br />
Võimsus nimipööretel kW<br />
Kütuseerikulu nimip. g/kWh<br />
Suurim võimsus kW<br />
Pöörded suurimal võims.p/min<br />
Konstantse võimsusala %<br />
Pöördemomendivaru %<br />
„ 10% p langusel %<br />
Sõidualustamise moment<br />
1000 p/min %<br />
Keskmine kütuseerikulug/kWh<br />
Veovõimsus<br />
Nimipööretel<br />
kW<br />
Kütuseerikulu nimip. g/kWh<br />
Maksimaalne veojõud kW<br />
Kütuseerikulu maksimaalsel<br />
veovõimsusel g/kWh<br />
Hüdraulika<br />
Maksimaalne võimsus kW<br />
Maksimaalne õli tootl. l/min<br />
Kasutatava õli hulk l<br />
14000<br />
11090<br />
2910<br />
53<br />
45/55<br />
12,1<br />
13,3<br />
205<br />
2000<br />
180<br />
247<br />
204<br />
1702<br />
33<br />
49<br />
23<br />
143<br />
253<br />
151<br />
300<br />
177<br />
276<br />
45<br />
163<br />
82<br />
Fendt<br />
Vario 930<br />
221/301<br />
6871<br />
astmevaba<br />
50<br />
14000<br />
10607<br />
3393<br />
48<br />
37/63<br />
14,4<br />
15,0<br />
200<br />
2250<br />
209<br />
230<br />
226<br />
1901<br />
27<br />
40<br />
18<br />
110<br />
232<br />
178<br />
271<br />
195<br />
263<br />
33<br />
113<br />
50<br />
J Deere<br />
8420<br />
198/269<br />
8116<br />
16/5<br />
40<br />
14000<br />
12085<br />
1915<br />
61<br />
44/56<br />
12,5<br />
13,0<br />
208<br />
2200<br />
189<br />
248<br />
213<br />
2051<br />
31<br />
49<br />
26<br />
143<br />
249<br />
163<br />
287<br />
185<br />
270<br />
37<br />
135<br />
40<br />
N Holland<br />
TG 285<br />
208/283<br />
8268<br />
18/4<br />
40<br />
14000<br />
10410<br />
3590<br />
50<br />
37/63<br />
11,1<br />
12,7<br />
206<br />
2200<br />
176<br />
245<br />
208<br />
1803<br />
40<br />
67<br />
28<br />
150<br />
258<br />
147<br />
293<br />
175<br />
272<br />
46<br />
158<br />
82<br />
Keskmine<br />
209/285<br />
7881<br />
-<br />
-<br />
14000<br />
11048<br />
2952<br />
53<br />
41/59<br />
12,5<br />
13,5<br />
205<br />
2163<br />
188<br />
242<br />
213<br />
1864<br />
33<br />
51<br />
24<br />
137<br />
248<br />
160<br />
288<br />
183<br />
270<br />
40<br />
140<br />
64<br />
5
Tagumine tõsteseade<br />
Tõstejõud – all daN<br />
- keskel daN<br />
- ülal daN<br />
Tõstepiirkond mm<br />
Eesmine tõsteseade<br />
Tõstejõud – all daN<br />
- keskel daN<br />
- ülal daN<br />
Müratase (suletud kabiinis)<br />
Maksim. koormusel dB(A)<br />
Maksim. koormuseta dB(A)<br />
Hind (maksudeta) EEK<br />
7633<br />
9013<br />
10005<br />
838<br />
8409<br />
8668<br />
8711<br />
75,0<br />
73,0<br />
2 106 000<br />
7496<br />
9632<br />
9995<br />
735<br />
3430<br />
3816<br />
4384<br />
78,0<br />
73,0<br />
2 574 000<br />
9087<br />
9133<br />
9548<br />
822<br />
6734<br />
6688<br />
6642<br />
77,9<br />
77,0<br />
2 503 800<br />
8100<br />
9338<br />
9900<br />
826<br />
-<br />
-<br />
-<br />
76,2<br />
75,0<br />
2 007 720<br />
8079<br />
9279<br />
9862<br />
805<br />
6191<br />
6391<br />
6579<br />
76,8<br />
74,5<br />
2 297 880<br />
Katsemõõtmised<br />
Suurim võimsus. See on mõõdetud jõusiirdevõllil. Kui mõõdetud võimsus on suurem<br />
nimipöörete võimsusest, siis on tegemist lisavõimsusega. Selle võimsusklassi traktorite<br />
lisavõimsus on ca 10%.<br />
Konstante võimsusala. Pöörete piirkonda, mis jääb nimipöörete ja nimivõimsuse pöörete<br />
vahele on konstantvõimsus ja peab olema üle 20%.<br />
Pöördemomendivaru(tõus). Pöördemomendi varu, mis on nimipöörete ja maksimaalse<br />
pöördemomendi vahel. Headel mootoritel on see üle 35%<br />
Pöördemomendivaru 10% pöörete langemisel. Pöördemoment peaks tugevalt tõusma, et<br />
koormuse suurenemisel pöörded kiiresti ei langeks. Optimaalne on vähemalt 20%.<br />
Kütuseerikulu 6 koormuspunktis. Mõõdetud erinevatel koormustel ja pööretel. Paremad<br />
tulemused on ca 230 g/kWh.<br />
Müratase. Mõõdetud suletud kabiinis nii koormusel kui ilma. Parematel traktoritel on see 71<br />
detsibelli.<br />
Tulemused<br />
Katsetraktorite pöördemomendivaru on kõigil 40 ja enam %. Suurem on see New<br />
Hollandil (NH), 67%. See näitaja on parem kui Casel, kuigi suurematel nimipööretel (200<br />
pööret rohkem). Suur on ka konstantne võimsusala, mis kõigil nõutud 20%-st on suurem.<br />
Suurim on ta NH-l.<br />
Lisavõimsus on täna paljudel traktorifirmadel tähtis argument. Sageli antakse see<br />
nimivõimsusena. Suurim on see jällegi NH, 31,9 kW. John Deerel on 25,8, Casel 24,3 ja<br />
väiksem on ta Fendtil – 16,9 kW.<br />
Kui jõusiirdevõlli töö vajab nimipöördeid, pole Casel ja John Deerel selleks vaja<br />
maksimaalvõimsust kasutada. Jõusiirdevõlli nimipöörded on seotud mootori nimipööretega.<br />
See tähendab, et maksimaalvõimsuse madalatel pööretel teeb Case jõusiirdevõll 800 ja John<br />
Deerel 870 p/min. Fendt ja NH saavutavad jõusiirdevõlli normaalpöörded mootori 2030 kuni<br />
1980 p/min puhul.<br />
Fendt paistab silma suure veovõimsusega – 195 kW. Tal on ka suurim mootori<br />
nimivõimsus – 226 kW. Väiksem veojõud on Casel ja New Hollandil vastavalt 177 ja 175<br />
kW. Paljusid huvitab milline osa mootori võimsusest reaalselt on kättesaadav jõusiirdevõllil.<br />
Protsentuaalselt on see Casel ja New Hollandil 83, John Deerel 86 ja Fendtil 85%. Ka<br />
kütusekulu on võrdlemisi sarnane. Väga efektiivne on Fendt Vario jõuülekanne. Tänu<br />
astmevaba jõuülekandele on kütuse erikulu 263 g/kWh. Järgnevad John Deere ja NH 270 ning<br />
Case 276 g/kWh.<br />
6
Praktikas on väga tähtis, kui palju traktor tegelikult tööl kütust kulutab. Kütusekulu<br />
määramisel oli aluseks kuus erineva koormusastega tööd. Kokkuhoidlikum oli Fendt, 232<br />
g/kWh. Järgnesid JD 249, Case 253 ja NH 258 g/kWh.<br />
Hüdraulika pumba tootlikkus oli väiksem Fendtil – 113 l/min, pumba võimsus 33 kW.<br />
Suured õlitarbijad, nagu näiteks külvimasin, tõsteseade, roolivõimendi ei saa samaaegselt<br />
töötada. Oluliselt võimsam on Case ja New Hollandi hüdraulika. Pumba tootlikkus on ca 160<br />
l/min ja võimsus 45 kW. John Deere asub nende näitajate vahel.<br />
Katsetes olnud traktorite hüdraulika tõstejõud oli üle 9000 daN, mis vastab haakemasinate<br />
massile 5 kuni 6 tonni.<br />
Ballastmass varieerus 1915 kg (JD) kuni 3590 kg (NH, frontaallaadurita ja vedrustatud<br />
esisillata). Millist tähtsust ballastmass omab, näitas NH ja osaliselt ka Case. Kobestatud põllul<br />
hüppas NH 6 m kultivaatoriga üles ja alla. Täiendava esihüdraulikaga parandatakse ka traktori<br />
massi jaotust telgede vahel (ees 48, taga 52%). NH pakub ka tagaratastel kinnitatavaid<br />
raskusi.<br />
Viimastel aastatel on traktorivalmistajad oluliselt parandanud kabiini, teeninduse ja<br />
sõidumugavusi. Case MX 285 omab parimat varustust. Kabiin on ruumikas ja suur klaasipind<br />
annab hea väljavaate. Peale selle oli ta katsete vaiksem. New Hollandi TG 285 on kabiinis<br />
suur lärm, eriti suurtel mootori pööretel. John Deere kabiin on teistega võrreldav. Pettumust<br />
valmistab Fendti kabiin. Ta on teistest oluliselt väiksem. Kaassõitjale on vaid klappiste ja<br />
lärm kabiinis avatud akende puhul 86 detsibelli. Puudub kliimaseade automaatika nagu ka<br />
teistel traktoritelgi. Kabiini viimistlus on tagasihoidlik.<br />
Fendti töömugavused ilmnevad põllul. Kõik tähtsamad hüdraulika funktsioonid on<br />
Joystick hoovaga mugavalt juhitavad. Nelja ratta vedu ja diferentsiaalilukusti lülitus on<br />
automaatne. Automaatne on ka jõusiirdevõlli sisse- ja väljalülitamine, mis on ühenduses<br />
tõsteseadmega. Fendti juures pakub tähelepanu mootori ja jõuülekande juhtimise „TMS“, mis<br />
juba mõned aastad kasutusel. See võimaldab traktori juhtimist käsigaasi või pedaali abil.<br />
Juhtimine on pidevalt seotud mootori pöörete ja ülekandega. Powersift jõuülekanne pakub<br />
vähe võimalusi. Jõuülekande automaatika abil on sõidumugavusi suurendatud. Põllul on juhi<br />
koormust vähendatud. Sõltuvalt koormusest ja mootori pööretest leiab traktor alati optimaalse<br />
käigu. Jõusiirdevõlli töödel on eriline lahendus Casel ja NH, olukorras, kui pöörded langevad<br />
ja jõuülekanne välja lülitub. Suuremal kiirusel kui 15 km/h ei tööta põlluautomaatika.<br />
Pöördeautomaatika juhtimissüsteemi pakub Fendt ja John Deere. John Deere „IMS-System“<br />
on lihtne ja kiiresti mõistetav. Järgnevat tegevust näidatakse eelnevalt displeil.<br />
Fendti „Teach In-System“ pakub palju võimalusi. Ka seisval traktoril saab juht Vario<br />
terminalil pöördeprogrammi sisestada. Juht saab ka sõltuvalt teepikkusest või ajast töid<br />
programmeerida. Programm võimaldab töötada erinevate masinatega. CNH traktoreil on kõik<br />
tähtsamad lülitid ja kangid käetoel. Raskusi on nelja ratta veo ja diferentsiaalilukusti<br />
automaatikaga.<br />
Kuna Case, John Deere ja New Holland on klassikalised põllutraktorid on tänavasõidu<br />
mugavustes veel palju parandada. Vedrustatud esisillaga MX ja JD 8420 sõidavad 40 km/h ka<br />
tänaval rahulikult. Fendti tänavasõit astmevaba jõuülekande tõttu meenutab auto sõitu. Halb<br />
on piduripedaali suur käik ja vajalik jõud (50 daN).<br />
Kokkuvõttes pole hinnangu punktisummad väga erinevad. Igal ühel on oma tugevad ja<br />
nõrgad küljed. Traktoriost sõltub kasutusotstarbest. Ettevõtjad ja teenusepakkujad, kellel palju<br />
transpordi töid vaatavad Fendti poole. Tal on palju kasutusvõimalusi, aga ka selle eest kallim.<br />
Teised kolm sobivad enam põllule. Põlluspetsialistide arvates on John Deerel parem varustus,<br />
maksab aga oluliselt rohkem, kui kaks ülejäänut. Huvitavat hinna-võimsuse suhet pakuvad<br />
erinevad vennad Case ja New Holland.<br />
Case MX 285 on lihtne ja mugav. Tugev mootor, mugav kabiin ja lihtne käsitlemine. Ta on<br />
soliidne tööhobune. Mitte ainult väliselt ei erine MX 285 New Hollandi TG 285-st. Erinevus<br />
7
on ka esisillas (TG on vedrustatud esisild) ja varustuses. Sõidumugavused on muidugi<br />
paremad vedrustatud esisillaga TG-l. Traktoril puudub 50 km/h versioon. Tänavasõidul<br />
jätavad pidurid paremat soovida. Plusspunkte saab Case vaikse kabiini pealt (73 detsibelli),<br />
mis koos Fendtiga on katsete parem. Hea on ka kabiinist väljavaade. Igapäevaste hooldetööde<br />
tegemiseks on vasakul küljel klapp, mille all kõigile tähtsamatele kontrollfunktsioonidele hea<br />
juurdepääs. Vähe on ruumi jahuti puhastamiseks.<br />
Suure pöördemomendiga mootor töötab koostöös Powersift jõuülekandega optimaalses<br />
piirkonnas. Käikude lülitamine on pehmem kui TG. Ka Jõuülekandeautomaatika töötab hästi.<br />
Põllutööl lülitub kuni 12 käiku (ligi 15 km/h). Tänavasõidul on 13 käik madalam. Selle<br />
käiguga saab vedada kahte 18 tonnist haagist. Tagasikäike on neli ja üks iselaadne aste<br />
4,8/5,5/11,2 ja 12,9 km/h.<br />
Asendi ja veojõu reguleerimine toimub teeninduspuldist. Ripphaakeriistade puhul, mis<br />
pole kolmepunkti hüdraulikal, tuleb asendiregulaator igal juhul nulli seada. Vastasel juhul<br />
võib tõsteseade koos koormaga märkamatult tõusta. Käetoel asuvaid hüdrojagajaid on kerge<br />
juhtida. Aja reguleerimine on näha displeil. Jõusiirdevõllil puuduvad automaatika<br />
funktsioonid. Katsete traktorite tööseadmete hindepunktid on esitatud ühises tabelis.<br />
Fendt Vario 930 kiire ja säästlik<br />
Neile, kes teedel palju sõidab tundub Fendt 930 huvitavana. Fendt ainukesena selles<br />
võimsusklassis pakub 50 km tunnikiirust astmevaba jõuülekandega. Suurim kiirus saadakse<br />
seejuures madalamatel pööretel, millega säästetakse kütust. Sõidumugavus sarnaneb autole.<br />
Häirib piduripedaali pikk käik ja suur pedaalisurve. Suur edasiminek on mootori ja<br />
jõuülekande koosjuhtimise „TMS“ kasutamine. Kas mootorit ja jõuülekannet juhitakse jalavõi<br />
käsigaasiga on maitseasi. Tänavasõidul on mugavam jalagaas, põllul käsigaas.<br />
Mootori karakteristika ei ületa kõigi kolme konkurendi taset. Konstantvõimsuse piirkond<br />
on 27%, lisavõimsus 17 kW ja pöördemomendivaru kehv 40%. Mootor on igatahes<br />
meelestatud rikka kütusega, mis kiirendamisel jätab nähtava suitsusaba. Ometigi on traktor<br />
säästlik.<br />
Kabiinis on vähe ruumi ja vähem mugavusi kui konkurentidel. Puudub kaassõitjale iste,<br />
panipaigad pabereile ja joogile. Sisevooderdus võiks olla parem. Lärm kabiinis avatud uste<br />
puhul on 88,3 detsibelli. Suletud kabiinis on lärm 78,0 kuni 73,0 detsibelli. Esi- ja tagaaken<br />
on avatav ning tagurpidisõit hästi juhitav.<br />
John Deere 8420 tugev ja tüse. Hea võimsus, lihtne käsitseda, hea põllutraktor.<br />
Mootoril on väga head võimsusnäitajad. Suure pöördemomendivaru (49%) tõttu seedib<br />
koormuse muutumisi hästi. Maksimaalne veojõud on 185 kW, mis on ligi 10 kW suurem kui<br />
CNH traktoreil. Jõuülekanne on hästi kohandatud põllutööde tegemiseks. Kaheksa edasikäiku,<br />
kiiruse vahemikus 4 kuni 14 km/h võimaldab mootori võimsust kasutada sujuvalt.<br />
Lülitusautomaatika töötab hästi. Vajaduse korral saab juht minna ka käsijuhtimisele ja ka<br />
vastupidi. Hüdraulika käsitlemine on lihtne ja arusaadav. Kerge on õlihulga ja aja<br />
reguleerimine.<br />
Pöördeautomaatika süsteem „IMS“ ei paku küll samapalju võimalusi kui Fendt. Seevastu<br />
on ta lihtsam ja kergemini mõistetav. Kogu tegevus näidatakse eelnevalt displeil. Jõuülekande<br />
automaatika ei anna transpordil erilist paremust. Pehmelt lülitub 13 käik, sõidu alustamiseks<br />
on see aga liialt kõrge. Suurel koormusel vahetub käik automaatselt suhteliselt raskelt.<br />
Automaatika lülitab pidevalt 15 ja 16 käiku. Ülespoole avatava kapoti tõttu on hooldetöödeks<br />
ligipääs lihtne. Lihtne on ka radiaatori läbipuhumine. Hüdrosüsteemi õli tasapind on nähtav<br />
mõõteklaasis.<br />
Kabiinis on palju ruumi ja ka mugavusi. Lärm kabiinis on 77,0 kuni 77,9 dB(A)<br />
keskmiselt. Ette on hea väljavaade. Tänu vedrustatud esisillale ja „Active Seat“ juhiistele on<br />
ka hea sõidumugavus. Siiski pole traktor tehtud tänavasõiduks.<br />
8
New Holland TG 285. Tugev ja soliidne põllutraktor. „Super Steer“ esisild, lühike raam on<br />
tema salakavalused TG raam on eriline, millel on palju eeliseid oma punase venna MX 285<br />
ees. Eriline on ka „Super Steer“ esisild. Pöörderaadius on väga väike ja 1,0 m võrra väiksem<br />
kui Case MX-l. Hinnalisa ca 3300 EURot. Pöörderaadiust vähendab haakemasin. TG<br />
kaalujaotus pole optimaalne. Ilma esiraskusteta langeb esisillale 37% raskust (Casel 45%).<br />
Sellest tuleneb traktori „hüppamine“. Probleem lahendatakse esisillale lisaraskuse<br />
asetamisega (esisillale siis 48%).<br />
TG 285 on väga hea põllutraktor. Tänu väga suurele pöördemomendivarule (67%) ja<br />
suurele konstantse võimsuse piirkonnale (40%) ei kuku mootor „põlvili“. Kiiruse vahemikus<br />
4 kuni 14 km/h on kasutada 8 edasi käiku. Lisana on võimalik ka roomikkäik 6/2 käiguga.<br />
Hästi töötab põllu automaatika, kattes kiiruse vahemiku kuni 15,6 km/h. Tänava sõiduks on<br />
käigud 11 kuni 18-ni, lülitudes alates 13-st edasi. Neli tagasikäiku 4,8/5,5/11,9 ja 12,3 km/h<br />
on vähe. Erinevalt MX-le asub TG reeversi kang parempoolsel konsoolil. See pole kõige<br />
parem kuna juht peab pööretel samaaegselt parema käega lülitama paljusid lüliteid ja kange<br />
(näit EHR, hüdrojagajad).<br />
Hüdraulika käsitlemine on lihtne ja loogiline. Hüdrojagajate vooluhulka saab hästi<br />
reguleerida. Tülikas on aja reguleerimine. Pöördeautomaatika puudumise tõttu on nelja ratta<br />
vedu ja diferentsiaalilukk automaatselt lülituv.<br />
Lühikese kapoti tõttu on TG hooldamine lihtne. Kapoti laius häirib mõnevõrra ette nähtavust.<br />
Näitaja<br />
Kabiini mugavus<br />
Sõidumugavus (teel)<br />
Mootori karakt./kütuseku<br />
Käigulül./jõuülekanne<br />
EHR käsitsem./hüdrojagaj.<br />
Tõstejõud/hüdraulikavõims<br />
Jõusiirdev. pöörded/käsitse<br />
Nelivedu/diferentsiaalilukust.<br />
Pidurid /juhtimine/pöörder.<br />
Hooldus (välp/juurdepääs)<br />
<strong>Traktorite</strong> hinnangud 5-ballisüsteemis<br />
Case<br />
MX 285<br />
4,0<br />
3,5<br />
4,0<br />
3,0<br />
3,0<br />
4,5<br />
3,0<br />
2,0<br />
3,0<br />
3,0<br />
Fendt<br />
Vario<br />
930<br />
3,0<br />
4,5<br />
4,5<br />
4,5<br />
4,0<br />
3,0<br />
4,5<br />
4,5<br />
2,5<br />
4,0<br />
John<br />
Deere<br />
8420<br />
4,0<br />
3,5<br />
4,5<br />
3,0<br />
4,0<br />
4,0<br />
3,5<br />
3,5<br />
3,5<br />
4,0<br />
New<br />
Holland<br />
TG 285<br />
3,5<br />
2,5<br />
4,0<br />
3,0<br />
3,0<br />
4,5<br />
3,0<br />
2,0<br />
3,5<br />
3,5<br />
Keskmine punktisumma 3,5 4,0 3,8 3,3<br />
149 hobujõuline traktor sobib põllutöödeks<br />
Põlluharimise tehnoloogiates kasutatavate haakemasinatega töötamiseks sobib 140 hj<br />
traktor hästi. Tema võimsus rahuldab enamuse haakemasinate võimsustarbe. Kui aga haritavat<br />
põllupinda on vähe, pole mõtet ka võimsa traktoriga vähetootliku haakemasinaga põllul<br />
tiirutada. Liialt suure võimsusreserviga traktor põletab sõna otseses mõttes raha.<br />
Keskvõimsusklassiga (140 hj) traktoreid valmistavad paljud traktorifirmad. Millist<br />
traktorifirmat eelistada, sõltub see ikka traktori töö tulemustest, ekspluatatsiooni kuludest,<br />
töömugavusest, aga Eestimaa põllumehele eeskätt ikka hinnast. Erinevate firmade, kuid sama<br />
võimsusklassi traktorite plusside-miinuste selgitamiseks korraldatakse aegajalt erapooletuid<br />
võrdluskatseid, millede tulemuste arvestamine aitab ehk mõndagi valesammu vältida.<br />
Katsetel osalenud traktorid on Saksamaa traktoriturul tegijad. Katsetel olnud traktoreist oli<br />
väiksema nimivõimsusega Case CS 130 (125 hj). Case on masinat pidevalt moderniseerinud<br />
9
ja võimsuse ega teeninduse poolest ei jää ta alla teistele. Deutz-Fahr Agrotron 135 on<br />
tehniliste näitajate parandamise kõrval oluliselt ka valmistamise kvaliteeti tõstnud.<br />
Silmatorkavalt hea on kabiinist väljavaade. Ükski teine selle klassi traktoreist ei paku sellist<br />
väljavaadet. John Deeret esindas 6820 AutoQuard traktor. Vastupidi 10-seeriale on 20-seerial<br />
oluliselt muudetud kapotti, kabiini, mootorit, hüdraulikat jt. Massey Ferguson 6290 on juba 3<br />
aastat tagasi katsetatud. Käetoega multifunktsionaalse hoova kasutuselevõtt on juhi<br />
töömugavusi oluliselt suurendanud. Uus on ka jõuülekande automaatlülitus, vedrustusega<br />
esisild. New Holland TM 140 on TM 135 järglane. New Holland annab puhta mootori<br />
võimsuse (ilma mootori jahutuse ventilaatorita). Ventilaator tarvitab ligi 5 hj. Esisild ja kabiin<br />
on vedrustusega. 50 km tunnikiirus on vaid kahel suuremal mudelil. Valtra T 140 on edasi<br />
arendatud HiTech seeria. Erinevus on suuremas kapotis. Oluline erinevus on kapoti all. ECO<br />
mootoril on nimipöörded 1800. Tulemuseks on kütuse kokkuhoid. Valmistaja pakub<br />
ainukesena 3-astmelise koormuslülitusega jõuülekannet. Kabiinil puudub vedrustus ja<br />
viimistlus on tagasihoidlik.<br />
Tulemused. Katse tulemuste hinnangud on muljetavaldavad. Suur erinevus on ainult<br />
kütusekulus. Mootorite arendustulemused kinnitavad suunda kütusekulu vähendamisele ja<br />
heitegaaside puhtusele. Fendt 5,7 l silindrimahu ja 4-klapilise mootoriga oli katsete<br />
kütusesäästlikum.. Väga kokkuhoidlik oli Valtra Sisu mootor. Samasugune mootor väikese<br />
ülelaadimisega Casel võtab 14% kütust enam. Valtra ECO mootori väikese kütusekulu<br />
aluseks on madalad nimipöörded - 1800. Madalate pöörete tõttu on väike ka<br />
pöördemomenditõus ja sellega kitsas võimsuspiirkond. Konstantse võimsuse piirkond on<br />
16%, mis on oluliselt väiksem teiste katsetusel olnud traktorite omast (25%). Suurema<br />
silindrimahuga D-F Agrotron 135 ja NH TM 140 kulutasid ka rohkem kütust. D-F puudub<br />
mootori jahutuse ventilaator, mis lisa jõudu nõuaks ka siis, kui jahutada pole vaja. Uus on NH<br />
ventilaator. Teda ei kasutata mitte ainult mootori vaid ka hüdraulika ja jõuülekande õli ning<br />
kliimaseadme ja turbolaaduri vahejahutuse juhtimiseks. Ventilaator pöörleb ka siis, kui<br />
koormus on väike. Tulemuseks on oluliselt suurem kütusekulu.<br />
NH annab mootori nimivõimsuse ISO 14396 standardi kohaselt ilma ventilaatorita. Sellel<br />
on praktika seisukohalt vähe tähtsust. Märgatav võimsuskadu tekib jõuülekandes. Erinevalt<br />
teistest traktoritest pakub ta vaid väikest ülekoormust. Pöördemomenditõus ülemises pöörete<br />
piirkonnas on väike. Kui koormus jõusiirdevõllil äkki kasvab, langevad pöörded suhteliselt<br />
tugevasti, kuna momenditõus pole piisavalt suur.<br />
Traktori teenindust on valmistajad viimastel aastatel oluliselt lihtsustanud. Pakutakse<br />
automaatse lülitusega jõuülekannet, nelivedu, diferentsiaalilukustit, multifunktsionaalset<br />
hooba kuni automaatse veaotsingu süsteemini välja.<br />
JD 6820 kasutas HMS süsteemi (Headland Management System - põlluotsa pöörde<br />
juhtimise süsteem). Näiteks kui soovitakse haakemasina kiiremat tõstmist nelivedu või<br />
jõusiirdevõlli sisselülitamist enne pöörderiba antakse selleks eelnevalt käsk. Süsteem<br />
registreerib need käsud ja pärast pööret jätkub endine töö. Kui pööre on ebareeglipäraselt<br />
tehtud tuleb nupule kaks korda vajutada. Kogu tegevus algab nupule vajutamisest, ülejäänu<br />
toimub juhist sõltumata.<br />
Ka teistel traktori valmistajatel on automaatne nelivedu ja diferentsiaali lukusti.<br />
Automaatset jõusiirdevõlli sisselülitamist pakuvad peale JD ka Case, D-F, Fendt, MF ja<br />
Valtra. Case, Fendt, JD ja MF lülitub jõusiirdevõll sisse siis, kui tõsteseade on alla lastud.<br />
Fendtil saab seda teha ka displei abil.<br />
Juhi töökoormust vähendab multifunktsionaalne hoob. Head joystickit<br />
(multifunktsionaalne hoob) pakub Case ja Fendt. Kõik tähtsamad funktsioonid (käivitus,<br />
suunavahetus, elektrohüdraulilised juhtklapid jt) on joystickul ja toimetatakse nupu<br />
vajutamisega. Casel puudub tõsteseadme kiirtõste. NH TM 140 puudub täiuslik<br />
multifunktsionaalne hoob. Temal on vaid koormuslülitus ja tõsteseade. Muud<br />
10
juhtimisfunktsioonid asuvad parempoolsel konsoolil. MF-il puudub näiteks<br />
koormuslülitusnupp, D-F-il HER sügavuse reguleerimine<br />
Suurt tähtsust omab traktori töö kontroll ja reguleerimine. Suure sammu on selles osas<br />
teinud Fendt oma Vario terminaliga. Kõik tähtsamad reguleerimised nagu jõuülekanne,<br />
juhtklapid ja tõsteseade on näha displeil. Järgmiselt tuuakse ühtsele traktori terminalile ka<br />
haakemasinate juhtimine.<br />
MF kasutab hüdraulika juhtklappide reguleerimiseks (voolu hulk ja aeg) pardaarvutil<br />
Datatronic II. Peale selle on võimalik programmeerida haakemasina tõstmist ja langetamist<br />
pöörderibal.<br />
Vaevarikas on lülitusautomaatika ja suunamuutmise programmeerimine NH ja Valtral.<br />
Tuleb kasutada mitmeid surunuppe. Näidud on väikesel displeil. Näitlik on seevastu<br />
juhtklappide reguleerimine Valtral. Kõik toimub loogiliselt.<br />
Kõigil traktoreil on mugavad kabiinid. Ometi on ka mõned huvitavad erinevused. Müra<br />
taseme latt on ca 73 detsibelli. Fendt, JD ja Valtra saavutavad sellise taseme veotööl. Teel<br />
sõitmisel (suure kiirusega) on seevastu peale Fendti ja MF teistel müra suurem. NH ja Valtral<br />
tõuseb müratase 77,5 dB(A). NH on müra veelgi suurem siis, kui töötab mootori ventilaator.<br />
Erinevus on ka müra kvaliteedis(müra efekt). Eriti mõnus on JD. Hea on see ka Fendtil.<br />
Agrotronil on teised ebasoovitavad müra efektid. See eest on D-F kabiinist väljavaade väga<br />
hea. Suur klaasi pind, tugevalt langev kapot ja saledad poritiivad on tuntavad. Case juhi iste<br />
on kitsas. NH piirab ettenähtavust väike aken. JD on tahavaade järelhaagisele hüdroploki tõttu<br />
piiratud. Suurt ruumi pakub Valtra. Ta on ka ainuke traktor, mis varustatud tagurpidisõidu<br />
võimalusega.<br />
Vedrustus on trend. Seitse traktorivalmistajat pakuvad täna esisilla vedrustust. Teel<br />
hüplemine on seetõttu oluliselt väiksem. Vaid õhkvedrustusega Valtral ja D-F on kerge<br />
võnkumine täheldatav suure kiirusega sõitmisel. Kiiremal ja aeglasemal sõidul rahuneb<br />
traktor uuesti. Ilma mõõtmiseta on kabiini vedrustuse efekti raske hinnata. Vedrustuse ja<br />
võnkumise summa mängib olulist osa sõidumugavuses. Siin on Fendt parim. Hea on ka Case.<br />
D-F häirib väga täpne juhtimine. JD mõjutab sõidumugavust kehv otsejooks.<br />
Peale MF, NH ja Valtra saab ülejäänud traktorid varustada 50 km/h tunnikiirusega. Iga ostja<br />
peab otsustama, kas suurt kiirust temal tegelikult on vaja. Hinna kallinemine ei ole seejuures<br />
tühine.<br />
140 hobujõuliste traktorite tööseadmetele antud hinnangud<br />
(1- väga halb; 5 - väga hea)<br />
Case<br />
CS130<br />
D-F<br />
Agrotron<br />
135<br />
Käigu lülitusega<br />
JD 6820<br />
MF<br />
6290<br />
NH<br />
TM140<br />
Valtra<br />
T 140<br />
Vario<br />
Fendt<br />
714<br />
Kabiini mugavus 2,5 3,5 4,0 3,0 3,0 3,0 4,0<br />
Mootor / kütusekulu 4,0 3,5 5,0 3,0 2,5 3,5 4,5<br />
Jõuülekanne / lülitus 3,0 3,0 3,5 4,0 3,5 3,0 5,0<br />
Tõsteseade / tõstejõud 3,5 4,5 4,0 3,5 4,0 4,0 4,5<br />
Hüdraulika / juhtimine 4,0 3,5 3,0 4,0 3,5 4,5 4,5<br />
Jõusiirdevõll /juhtimine 4,0 3,5 3,5 3,0 3,0 2,5 5,0<br />
Nelivedu / difer lukusti 4,0 4,5 3,5 4,0 5,0 3,0 5,0<br />
Pidurid/juhtimine/pöör. 3,5 3,5 3,5 3,0 3,0 2,5 4,5<br />
Hooldus(hooldevälp 3,0 3,5 4,5 3,5 4,0 3,5 4,0<br />
/ligipääsetavus<br />
Keskmine hinne 3,4 3,6 4,0 3,3 3,2 3,3 4,5<br />
11
Märkus: paksud numbrid selle tööseadme parimad. Allikas: refereeritud ajakirjast top agrar<br />
12/2002<br />
12