You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
B A N Í C T V O N A<br />
Ïe do‰lo k oddeleniu zlata od peÀazí, ºudia zlato<br />
stále vnímali ako poistku pre prípad nezodpovedného<br />
konania monetárnych autorít a preto<br />
urãitú monetárnu funkciu má, hoci nie formálnu.<br />
Zostáva teda v rezervách mnoh˘ch<br />
centrálnych bánk, mnoho ºudí nakupovalo zlato<br />
práve pre ochranu svojich úspor voãi znehodnoteniu<br />
papierov˘mi peniazmi.<br />
Poãas tisíce rokov dlhej súÈaÏe rôznych komodít<br />
o to, ktorá sa stane peniazmi, práve zlato<br />
vyhralo a zí<strong>sk</strong>alo pozíciu meny – je ho relatívne<br />
málo, má aj nemonetárny dopyt, chemicky<br />
nereaguje s in˘mi prvkami, neubúda ho<br />
teda, je ºahko deliteºné, ºahko sa s ním pracuje,<br />
ba ão viac, ponuka zlata je veºmi málo<br />
elastická – nie je také ºahké vyprodukovaÈ<br />
nové zlato a teda si zachováva svoju trvalú<br />
hodnotu voãi ostatn˘m statkom.<br />
V‰etky krajiny si v‰ak zachovávajú zlaté rezervy,<br />
aká je situácia na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
V porovnaní so susedn˘mi krajinami máme<br />
relatívne veºké zlaté rezervy 31,8 tony, ão je<br />
napríklad vy‰e dvakrát viac ako vlastní âe<strong>sk</strong>á<br />
republika. Na Sloven<strong>sk</strong>u s bohatou históriou<br />
ÈaÏby existujú stále relatívne veºké loÏi<strong>sk</strong>á<br />
zlata s 100 – 400 tonami nevyÈaÏeného zlata,<br />
ktoré moÏno ekonomicky zuÏitkovaÈ. VyuÏitie<br />
t˘chto vyÈaÏiteºn˘ch zásob predstavuje potenciálne<br />
príjmy pre verejné financie a môÏe zlep-<br />
‰iÈ zamestnanosÈ a mzdy v regiónoch, kde sa<br />
loÏi<strong>sk</strong>á nachádzajú.<br />
S L O V E N S K U<br />
V di<strong>sk</strong>usiách o novom usporiadaní svetového<br />
finanãného systému sa dnes opäÈ spomína<br />
aj zlato, av‰ak asi nie je na svete krajina,<br />
ktorá by dnes mala naviazanú menu na<br />
zlato.<br />
Nie je, práve v 70. rokoch do‰lo k tomu uÏ<br />
spomínanému oddeleniu zlata od peÀazí a odvtedy<br />
tu máme tento systém nekryt˘ch peÀazí.<br />
Na druhej strane, v‰etky krajiny sa spoliehali<br />
na to, Ïe Ameriãania budú robiÈ zodpovednú<br />
monetárnu politiku, ão sa ukázalo ako príli‰<br />
ambiciózny predpoklad. V súãasnosti sa<br />
objavujú hlasy o zavedení zlatom kryt˘ch pe-<br />
Àazí – vo ·vajãiar<strong>sk</strong>u, v americkom Utahu uÏ<br />
dolár kryt˘ zlatom zaviedli a o rovnakom kroku<br />
di<strong>sk</strong>utujú aj v in˘ch americk˘ch ‰tátoch.<br />
âiÏe ºudia uÏ zaãínajú chápaÈ, kde je problém<br />
a Ïe mena môÏe byÈ zneuÏitá politickou elitou<br />
alebo bankov˘m systémom na svoje ciele.<br />
Zlat˘ diktát – väzba meny na zlato, ktorá obmedzuje<br />
financovanie verejn˘ch v˘davkov<br />
nafukovaním peÀaÏnej zásoby Je problematickej‰ie<br />
poÏiãiavaÈ si, ak ‰tát nemá plne pod<br />
kontrolou mnoÏstvo peÀazí v obehu, to znamená<br />
nevie si „vytlaãiÈ“ peniaze na splátky dlhov..<br />
Zlato obmedzuje schopnosÈ ‰tátov hospodáriÈ<br />
deficitne a tvoriÈ dlhy. Práve toto obmedzenie<br />
bolo jednou z hlav˘ch príãin, preão sa upustilo<br />
od zlatého krytia, keìÏe USA boli v tom ãase<br />
v takej situácii, Ïe natlaãili toºko peÀazí, ktoré<br />
nemohli zlatom pokryÈ. Papierové peniaze<br />
sú ãisto v správe ‰tátu, ich ponuka nie je niãím<br />
obmedzená a táto neobmedzená tvorba peÀazí<br />
zo strán centrálnych bánk viedla k situácii,<br />
ktorej sme v súãasnosti svedkami – k finanãnej<br />
kríze, k vzniku rôznych bublín a extrémnemu<br />
rastu dlhu. V dne‰nom systéme nekryt˘ch<br />
peÀazí je obºúbenou formou ekonomickej<br />
stimulácie vytvoriÈ ìal‰ie peniaze, ktoré centrálna<br />
banka pustí do obehu a vytvorí iba ilúziu<br />
bohatstva. Av‰ak po prebudení z tejto ilúzie<br />
prichádza tvrdá opica, ktorej dnes ãelíme<br />
– dochádza ku finanãn˘m krízam, keì je takmer<br />
cel˘ finanãn˘ sektor nesolventn˘, dochádza<br />
k recesiám, keìÏe v‰etky chyby, ktoré sa<br />
urobili následkom monetárnej ilúzie, sa musia<br />
odstrániÈ. Dochádza k bolestnému prebudeniu.<br />
Tvorba peÀazí bola obmedzovaná práve väzbou<br />
na zlato a nedovoºovala vznik tak˘ch<br />
prudk˘ch v˘kyvov v hospodár<strong>sk</strong>ej aktivite.<br />
Bubliny predstavujú neudrÏateºn˘ rast ceny<br />
aktív, ktor˘ nie je postaven˘ na zdrav˘ch ekonomick˘ch<br />
základoch, ale je vyvolan˘ t˘m, Ïe<br />
na trh vstúpili nové peniaze, ktoré natiekli<br />
práve do t˘chto aktív. Treba si to predstaviÈ<br />
tak, Ïe ak sa centrálna banka rozhodne stimulovaÈ<br />
ekonomiku nov˘mi peniazmi, tak tie peniaze<br />
musia niekde vstúpiÈ do ekonomiky. V<br />
poslednej dobe peniaze tiekli väã‰inou do nehnuteºností,<br />
vyvolali tam bubliny, teda ceny t˘chto<br />
aktív rástli pomerne r˘chlo, r˘chlej‰ie<br />
ako iné oblasti v ekonomike /USA, Ír<strong>sk</strong>o, ·paniel<strong>sk</strong>o/.<br />
KeìÏe v‰ak rast t˘chto cien nie je<br />
postaven˘ na ekonomickom základe, len ão<br />
prestanete umelo stimulovaÈ toto prostredie<br />
nov˘mi peniazmi, ceny prestanú rásÈ. Toto sa<br />
stalo v roku 2006, keì americká centrálna<br />
banka zaãala zvy‰ovaÈ úrokovú sadzbu a prestala<br />
pú‰ÈaÈ veºa peÀazí do ekonomiky, ceny<br />
boli neudrÏateºné a zaãali kolabovaÈ, preto hovoríme<br />
o pra<strong>sk</strong>nutí bubliny. To isté sa stalo v<br />
Ír<strong>sk</strong>u a to isté príde v ·paniel<strong>sk</strong>u. Väã‰inou ide<br />
o dramatické poklesy v niekoºko desiatkach<br />
percent.<br />
Ako sa kríza prejavuje a ak˘ je je pravdepodobn˘<br />
scenár do budúcnosti Väã‰ina obãanov<br />
má pocit, Ïe ide iba o politickú agendu<br />
a krízu nijak dramaticky nepociÈuje.<br />
Neoãakávam koniec sveta, nechcem vyznievaÈ<br />
ako katastrofista, av‰ak kríza tu je a je<br />
extrémne váÏna. Ak si spomeniete, celé to zaãalo<br />
koncom roka 2007 a tvrdilo sa, Ïe kríza<br />
bude trvaÈ pár mesiacov, máme rok 2012 a kríza<br />
je stále tu a je e‰te väã‰ia, hovoríme o rozpade<br />
Eura, ão bolo absolútne nepredstaviteºné<br />
pred tromi – ‰tyrmi rokmi. Kríza e‰te nie je<br />
na svojom vrchole. Nestane sa to zo dÀa na<br />
deÀ, kríza je proces, je to otázka niekoºk˘ch rokov,<br />
keì ‰táty budú musieÈ nakoniec pristúpiÈ<br />
k radikálnym opatreniam. V Európe máme<br />
kopu ‰tátov, ktoré sú nesolventné, budú musieÈ<br />
radikálne zo‰krtaÈ v˘davky vo verejnom sektore,<br />
‰kolstve, zdravotníctve, budú musieÈ zv˘-<br />
‰iÈ dane, ão bude znamenaÈ pokles ekonomickej<br />
aktivity. Ekonomick˘ rast nebude tak˘<br />
r˘chly, ako sme dúfali alebo ak˘ bol v minul˘ch<br />
rokoch. A rast niωí ako inflácia, ãi rovno<br />
recesia znamená, Ïe ºudia ochudobnejú.<br />
Samozrejme, dnes to e‰te nevidno, ale dnes<br />
nikto nezaãal poriadne ‰etriÈ, stále sa o ‰etrení<br />
iba rozpráva a práve to vedie k tomu, Ïe<br />
dlhová kríza sa stále stupÀuje v celej EU.<br />
Je to v‰ak problém aj ostatn˘ch veºk˘ch<br />
ekonomík napr. Japon<strong>sk</strong>a, ãi USA. Samozrejme,<br />
nevrátime sa doby ºadovej, pravdepodobne<br />
to tu nebude ani také zlé ako za komunizmu,<br />
ale budeme urãite chudobnej‰í, ako by<br />
sme boli, keby sme mali zdrav˘ finanãn˘ systém,<br />
ktor˘ by nebol postaven˘ na niãím nekryt˘ch<br />
peniazoch, ktoré môÏu byÈ zneuÏité na politické<br />
ciele.<br />
Ak˘ je elegantn˘ spôsob, ako vykorãuºovaÈ<br />
z krízy<br />
Tak˘ spôsob uÏ neexistuje. To, Ïe sa napr.<br />
v Amerike postavili milióny zbytoãn˘ch domov,<br />
predstavuje reálnu stratu kapitálu, to znamená,<br />
Ïe tento kapitál bude ch˘baÈ v in˘ch ãastiach<br />
ekonomiky. Premárnen˘ kapitál predstavuje<br />
zníÏenie Ïivotnej úrovne. Napríklad v<br />
Európe chyby z minulosti znamenajú, Ïe na to,<br />
aby sme zaãali opätovne zdravo rásÈ, treba<br />
zlikvidovaÈ v‰etky mylné projekty – musia<br />
zbankrotovaÈ niektorí developeri v Ír<strong>sk</strong>u, v<br />
·paniel<strong>sk</strong>u, treba oãistiÈ finanãn˘ sektor od nesolventn˘ch<br />
bánk, rozpredaÈ ich. Treba splatiÈ<br />
v‰etky dlhy, hoci niektoré dlhy nebude moÏné<br />
splácaÈ – je jasné, Ïe Grécko nikdy nebude<br />
schopné splatiÈ svoj dlh a preto tento dlh treba<br />
re‰trukturalizovaÈ – odpísaÈ jeho ãasÈ a zaãaÈ<br />
od nuly. Znamená to, Ïe ºudia si budú musieÈ<br />
utiahnuÈ opa<strong>sk</strong>y na nejaké obdobie, ‰táty<br />
nebudú vyplácaÈ také dôchodky ako dnes, neudrÏateºné<br />
sociálne systémy nezodpovedajúce<br />
ekonomickej v˘konnosti musia byÈ reformované.<br />
âím ne<strong>sk</strong>ôr to urobíme, t˘m tie náklady<br />
budú väã‰ie a hrozí to, Ïe kríza sa dostane<br />
do ‰tádia, keì bude prebiehaÈ nekontrolovan˘m<br />
spôsobom. Koncom minulého roka sme videli,<br />
Ïe európ<strong>sk</strong>i predstavitelia zaãali strácaÈ kontrolu<br />
nad priebehom krízy, ão vyvolalo obavy,<br />
ãi nedôjde k k neriadenému rozpadu eurozóny<br />
ãi bankrotu bankového sektora. Toto je<br />
najhor‰í scenár, pretoÏe to predstavuje obdobie<br />
chaosu. Pád finanãného sektora znamená,<br />
Ïe ohrozená je celá ekonomika. Ak vyãistíme<br />
ekonomiku od chybn˘ch investícií a re‰trukturalizujeme<br />
dlhy nesolventn˘ch in‰titúcií a<br />
krajín ão naj<strong>sk</strong>ôr, môÏeme byÈ relatívne optimistickí,<br />
keìÏe ekonomick˘ rast <strong>sk</strong>ôr ãi ne<strong>sk</strong>ôr<br />
príde. Odsúvaním t˘chto rie‰ení nástrojmi ako<br />
Euroval, ktor˘ slúÏi iba na poprehadzovanie<br />
strát medzi krajinami, ri<strong>sk</strong>ujeme omnoho väã-<br />
‰ie náklady a najmä to, Ïe sa systém môÏe rozpadnúÈ<br />
neriaden˘m spôsobom.<br />
Európ<strong>sk</strong>a únia sa v posledn˘ch rokoch zmenila<br />
na dlhovú úniu, ktorá prerozdeºuje dlhy<br />
medzi jednotliv˘mi krajinami . Toto vyvoláva<br />
rôzne pnutia pocity Ïe jedna krajina dopláca na<br />
druhú. Vydali sme sa na zlú cestu. Na zaãiatku<br />
sme mali rie‰iÈ problémy práve tam, kde<br />
vznikli. Ak má Grécko problémy so splácaním,<br />
tak ho treba nechaÈ zbankrotovaÈ, ão z ãasti zaplatí<br />
Grécko a z ãasti in‰titúcie, ktoré mu po-<br />
Ïiãiavali. Av‰ak teraz sme to zaplatili z peÀazí<br />
ostan˘ch krajín a dlh nezmizol, rastie dokonca<br />
r˘chlej‰ie ako predt˘m. Stále sa tvárime,<br />
Ïe tu kríza nie je a net˘ka sa priamo nás.<br />
No neprijatie radikálnych opatrení a zlyhanie<br />
v re‰trukturalizácii bankového sektora môÏe<br />
maÈ fatálne dôsledky. Ak si toto predstavitelia<br />
EÚ neuvedomia, <strong>sk</strong>onãí to rozpadom eura<br />
a v hor‰om prípade rozpadom EÚ.<br />
VráÈme sa v‰ak k úlohe zlata v spoloãnosti.<br />
Uviedli ste celkom jasne, ak˘ v˘znam má<br />
zlato pre ‰tát, ale ão zlato a jednotlivec<br />
Má vôbec nejak˘ v˘znam pre jednotlivca investovaÈ<br />
do zlata<br />
Urãite, fyzické zlato sa chápe ako poistka<br />
voãi zlyhaniu fungovania finanãného sektora,<br />
ku ktorému sme urãite bliωie ako pred 10 rokmi.<br />
Zlato je poistka voãi katastrofickému scenáru<br />
pre ‰tát i pre jednotlivca. Preto otázka<br />
dnes podºa môjho názoru nie je ãi maÈ investície<br />
v zlate, ale koºko percent portfólia do<br />
zlata umiestniÈ.<br />
56