Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
1. lobistický časopis na Sloven<strong>sk</strong>u od roku 1993<br />
CCIII. – CCIV. ČÍSLO 2012<br />
Parlamentný<br />
Kuriér<br />
ČASOPIS<br />
Z NÁRODNEJ<br />
RADY<br />
SLOVENSKEJ<br />
REPUBLIKY
CCIII. – CCIV. ãíslo 2012<br />
PARLAMENTN¯ KURIÉR<br />
ãasopis z Národnej rady<br />
Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
Mesaãník, roãník XX<br />
Vydavateº:<br />
Sloven<strong>sk</strong>á národná reklamná<br />
a propagaãná agentúra, s.r.o.<br />
v spolupráci s Národnou radou SR,<br />
Vládou SR a Prezident<strong>sk</strong>ou kanceláriou SR<br />
Adresa redakcie:<br />
Bôrik<br />
Buková 5/A, 811 02 Bratislava 1.<br />
Tel./fax: 02/54 414 544<br />
e-mail: parkur@gtsmail.<strong>sk</strong><br />
eurorep@gtsmail.<strong>sk</strong> (‰éfredaktor)<br />
fotoparkur@gtsmail.<strong>sk</strong> (pre foto)<br />
http://www.parlamentnykurier.<strong>sk</strong><br />
Registrované MK SR ã. EV4085/10<br />
ISSN 1335–0307<br />
·éfredaktor:<br />
Zástupca ‰éfredaktora:<br />
Redakcia:<br />
Franti‰ek Nagy<br />
Ernest Weidler<br />
Anna Komová<br />
Robert Kotian<br />
Izabela Nagyová<br />
Peter Zemaník<br />
Jazyková redaktorka: Jitka Madarásová<br />
jmadarasova@chello.<strong>sk</strong><br />
Generálny riaditeº: Franti‰ek Nagy<br />
Asistentka riaditeºa:<br />
Magdaléna Horáková<br />
0903 766 995<br />
Inzercia: 0903 715 585<br />
Riaditeº pre obchod a marketing:<br />
Marián Reisel<br />
02/54 414 544, 0905 224 492<br />
Typo & lito:<br />
AppleStudio<br />
Tlaã:<br />
WELTPRINT, Bratislava<br />
Grafická úprava:<br />
J. B. Design<br />
Fotografie:<br />
Rudolf Bihary,<br />
archív redakcie<br />
Karikatúry:<br />
Fedor Vico<br />
Predplatné a objednávky na uverejnenie<br />
reklamy prijíma:<br />
Sloven<strong>sk</strong>á národná reklamná a propagaãná<br />
agentúra, s.r.o.<br />
po‰tov˘ prieãinok<br />
814 01 Bratislava 1<br />
Cena jedného v˘tlaãku bez DPH 6,60 EUR<br />
âíslo úãtu 2629002985/1100<br />
DIâ SK2020399458<br />
Foto na titulnej strane:<br />
TASR:<br />
Centrála Smeru po parlamentn˘ch voºbách 2012<br />
OBSAH<br />
Editoriál<br />
ZanechaÈ po sebe v˘raznú stopu (F. Nagy) 2<br />
Európ<strong>sk</strong>y parlament<br />
Inauguraãn˘ prejav predsedu Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu Martina Schulza (pk) 2<br />
Svet financií<br />
Sloven<strong>sk</strong>á ekonomika oãami guvernéra NBS (Rozhovor s J. Makúchom) 5<br />
Sloven<strong>sk</strong>í exportéri dostávajú finanãnú podporu uÏ 15 rokov 6<br />
(Rozhovor s M. Schrenkelom)<br />
Sloven<strong>sk</strong>o-nemecká spolupráca<br />
Základom na‰ej spolupráce je dôvera a profesionalita (Rozhovor s B. Stockerom) 7<br />
KaÏd˘ má ‰ancu zodpovedne vyuÏiÈ príleÏitosÈ, ktorú mu sloboda ponúka 8<br />
(Rozhovor s J.E. A. Hartmannom)<br />
Sloven<strong>sk</strong>á energetika<br />
Elektromobilita na Sloven<strong>sk</strong>u (P. ·evce) 10<br />
Automobilov˘ priemysel<br />
Svetoví hráãi na automobilovom trhu sú si do roku 2025 istí iba elektromobilmi 12<br />
a „mest<strong>sk</strong>˘mi“ autami<br />
Telekomunikaãn˘ úrad SR<br />
Telekomunikaãné vízie (Rozhovor s L. Miku‰om) 13<br />
Úrad vlády SR<br />
Aj vyuÏívanie nov˘ch technológií súvisí s rastom telekomunikaãného trhu 15<br />
(Rozhovor s B. Máãajom)<br />
Vláda SR<br />
Smerovanie informatizácie (Rozhovor s R. Sillom) 17<br />
Ministerstvo financií SR<br />
Operaãn˘ program Informatizácia spoloãnosti (Rozhovor s D. Îilákovou) 18<br />
Ako ìalej v boji proti poãítaãovej kriminalite (J. Hochmann) 33<br />
Colné riaditeºstvo SR<br />
Nevytráca sa efektívnosÈ ani operatívnosÈ (Rozhovor s M. Machovou) 19<br />
Ministerstvo ‰kolstva, vedy, v˘<strong>sk</strong>umu a ‰portu SR<br />
Proces informatizácie a ‰kolstvo (Rozhovor s I. ·iagim) 22<br />
Predpokladom úspe‰nej vedy sú kvalitné a aktuálne informácie 50<br />
(Rozhovor s J. TurÀom)<br />
ITAS<br />
European schoolnet (Rozhovor s G. Budin<strong>sk</strong>˘m) 24<br />
eGovernment je jedn˘m z kºúãov˘ch indikátorov konkurencieschopnosti krajiny 25<br />
(Rozhovor s J. Sabakom)<br />
Informaãné technológie<br />
Preão si treba pri tvorbe programového vyhlásenia vlády v‰imnúÈ IKT sektor (pk) 26<br />
Czech POINT: Integrované obsluÏné místo za fiekou Moravou (pk) 28<br />
Datové schránky versus doporuãené dopisy (Rozhovor s T. Jeãn˘m) 29<br />
Kyberzloãinci sa budú sústreìovaÈ na mobily a cloudovú infra‰truktúru (pk) 30<br />
Sú va‰e citlivé informácie naozaj v bezpeãí (Rozhovor s M. Minarov<strong>sk</strong>˘m) 32<br />
Zvy‰ovanie kompetentnosti v informaãnej bezpeãnosti v SR (D. Olejár) 38<br />
Boj proti poãítaãovej kriminalite nikdy nekonãí (Rozhovor s M. Trnkom) 40<br />
Mimoriadne úspe‰n˘ projekt Európ<strong>sk</strong>y t˘ÏdeÀ e-Skills sa vracia... (pk) 52<br />
Ministerstvo vnútra SR<br />
Informaãno-komunikaãné technológie – ich vyuÏitie a bezpeãnosÈ 36<br />
(Rozhovor s P. Struhárikom)<br />
Sloven<strong>sk</strong>é stavebníctvo<br />
Îijeme v ‰táte dán<strong>sk</strong>om, alebo deklarujeme iné hodnoty, aké Ïijeme 41<br />
(I. âarnogur<strong>sk</strong>˘)<br />
Aj v stavebníctve sa dá kríza prekonaÈ len na princípe spolupráce a solidarity 42<br />
(Rozhovor s V. Juríkom)<br />
Sloven<strong>sk</strong>é stavebníctvo prizmou rakú<strong>sk</strong>eho odborníka (S. Dukat) 44<br />
Sloven<strong>sk</strong>á komora stavebn˘ch inÏinierov... (D. Majdúch) 48<br />
Autorizovaní stavební inÏinieri pre zjednotenú Európu a rozvoj... (pk) 49<br />
Sloven<strong>sk</strong>o-rakú<strong>sk</strong>a spolupráca<br />
Stále viac zrastáme spolu (Rozhovor s J. E. M. Wuketichom) 46<br />
Národná rada SR<br />
KresÈanstvu sa lep‰ie darí v hor‰ích ãasoch (Rozhovor s A. Pfiidalom) 53<br />
Baníctvo na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
V‰etko ão máme, pochádza z prírodn˘ch zdrojov (D. C. Constantinides) 54<br />
Ekonomick˘ v˘znam zlata ako komodity s monetárnym dopytom 55<br />
(Rozhovor s J. Karpi‰om)<br />
Dialógy MM & EW<br />
MoÏno porovnávaÈ Havla a Radiãovú (Rozhovor s M. Markoviãom) 57<br />
Glosy – Poznámky – Eseje<br />
Filisterstvo na ‰kolách (E. Weidler) 61<br />
Supermonitor<br />
Supermonitor a (medzit˘m) minikomentáre 63<br />
(Vyberajú a komentujú A. Weidlerová a E. Weidler)<br />
www.parlamentnykurier.<strong>sk</strong>
E D I T O R I Á L<br />
ZanechaÈ po sebe<br />
v˘raznú stopu<br />
âo vlastne ãakáme dnes od na‰ich politikov<br />
A ão máme alebo môÏeme od nich ãakaÈ<br />
Chceme, aby boli popredn˘mi osobnos-<br />
Èami vo verejnom Ïivote – alebo aby boli<br />
<strong>sk</strong>ôr takmer nezbadateºní a aby formovali<br />
tvár na‰ej spoloãnosti akosi z úzadia Ch˘ba<br />
nám, Ïe dne‰ná Európa nemá nijakého de<br />
Gaulla ãi Adenauera na ãele tak˘ch dôleÏit˘ch<br />
krajín, ako sú Francúz<strong>sk</strong>o a Nemecko<br />
– alebo sa majú prezidenti a premiéri prezentovaÈ<br />
predov‰etk˘m ako mimoriadne v˘konní<br />
a korektní úradníci, ktorí pri v˘kone<br />
svojich funkcií nezatrasú du‰ami ºudí okolo<br />
seba ZáleÏí Robertovi Ficovi ãi Mikulá‰ovi<br />
Dzurindovi najviac na vysokej percentuálnej<br />
podpore obyvateºstva v prie<strong>sk</strong>umoch<br />
verejnej mienky a najmä vo voºbách,<br />
alebo chcú, aby sa nieão v duchovn˘ch aktivitách<br />
verejnosti ich zásluhou <strong>sk</strong>valitnilo<br />
A aby Sloven<strong>sk</strong>o bolo ãoraz viac re‰pektovan˘m<br />
‰tátom medzi krajinami Európy, ale<br />
aj ostatného sveta – aj zásluhou originálnych<br />
my‰lienok svojich lídrov<br />
Pravdou je, Ïe dnes nemáme v stredoeuróp<strong>sk</strong>ej<br />
politike nijakého Václava Havla.<br />
Na sotvakoho spomedzi t˘ch, ktorí boli na<br />
ãele Sloven<strong>sk</strong>a i spoloãného ‰tátu od roku<br />
1989, si – okrem neho – dnes e‰te spomenieme.<br />
Stratili sa v hmle uplynul˘ch rokov<br />
tak, ako ktor˘koºvek riaditeº alebo hlavn˘<br />
ekonóm nejakého podniku. Neuchovalo sa<br />
niã z toho, ão vtedy v˘znamné (podºa nich)<br />
povedali v novoroãn˘ch prejavoch alebo<br />
na úvod nejakého svojho straníckeho zjazdu.<br />
MoÏno to súvisí aj s t˘m, Ïe uÏ dlho nijakú<br />
v˘raznú osobnosÈ nemáme ani medzi<br />
spisovateºmi. Neznamená to, Ïe nemáme<br />
nikoho, komu by sa podarilo napísaÈ román<br />
príjemn˘ na ãítanie alebo poriadne vzru‰ujúci,<br />
ale nemôÏeme si nev‰imnúÈ, Ïe sa do<br />
vedomia verejnosti nepredralo v uplynul˘ch<br />
desaÈroãiach Ïiadne literárne dielo, ktoré<br />
by vyvolalo nevídan˘ v‰eobecn˘ ohlas.<br />
Málokto zo sloven<strong>sk</strong>˘ch intelektuálov a verejne<br />
aktívnych ãiniteºov má ambíciu nielen<br />
dosiahnuÈ ak˘-tak˘ úspech, ale byÈ aj silnou<br />
autoritou, ktorá svojimi slovami a svojou<br />
tvorbou dokáÏe byÈ pre tisíce ºudí re‰pektovanou<br />
veliãinou. A keìÏe nemajú takúto cti-<br />
ÏiadosÈ, ktorá si v‰ak vyÏaduje nielen chuÈ,<br />
ale aj nároãnú a tvrdú prácu, nemoÏno sa ãudovaÈ,<br />
Ïe nijakí ªudovítovia ·túrovia sa neobjavujú<br />
a ani nie je dôvod dúfaÈ, Ïe sa objavia.<br />
Na Sloven<strong>sk</strong>u v mnoh˘ch historick˘ch<br />
obdobiach mali spisovatelia kºúãové postavenie<br />
– dnes v‰ak na nich aj KDH, aj Smer,<br />
aj SDKÚ zvysoka – s prepáãením – ka‰lú.<br />
A to nie je zdravé.<br />
Dobroslav Chrobák bol v polovici minulého<br />
storoãia nielen uznávan˘m spisovate-<br />
ºom, autorom na svoje ãasy exkluzívneho románu<br />
„Drak sa vracia“, ale päÈ rokov bol aj<br />
rozhlasov˘m riaditeºom – alebo naopak: nebol<br />
iba riaditeºom rozhlasu, ale aj ãinorod˘m<br />
literátom. Bol <strong>sk</strong>utoãnou individualitou,<br />
ktorá dala svojráznu tvár sloven<strong>sk</strong>ému verejnému<br />
Ïivotu. âím je v‰ak dnes TáÀa Keleová-Vasilková,<br />
povaÏovaná za najúspe‰-<br />
nej‰iu sloven<strong>sk</strong>ú spisovateºku, keìÏe zí<strong>sk</strong>ala<br />
uÏ 16 zlat˘ch a 20 platinov˘ch kníh (ocenenie<br />
Platinová kniha zí<strong>sk</strong>ava kniha, z ktorej<br />
sa predalo najmenej 25-tisíc v˘tlaãkov)<br />
Zato nejakú veºkú úctu ako umelecká (literárna)<br />
osobnosÈ alebo vôbec ako individualita<br />
si nezí<strong>sk</strong>ala.<br />
Ktor˘ politik od roku 1989 formoval a povzná‰al<br />
sloven<strong>sk</strong>˘ verejn˘ Ïivot Ktorého<br />
moÏno ão len do istej miery pripodobniÈ<br />
Milanovi Rastislavovi ·tefánikovi Ktor˘ sa<br />
chce nielen momentálne uplatniÈ, ale aj – povedzme<br />
to trochu nadnesene, ale súãasne aj<br />
legitímne – zapísaÈ do sloven<strong>sk</strong>ej histórie 21.<br />
storoãia Nepí‰eme o tom takto preto, Ïe sa<br />
chceme z niekoho posmievaÈ alebo Ïe chceme<br />
niekoho znevaÏovaÈ, ale – naopak – preto,<br />
Ïe chceme aspoÀ niekoºk˘ch talentovan˘ch<br />
ºudí povzbudiÈ, aby sa kon‰truktívnymi<br />
a uÏitoãn˘mi ãinmi pokúsili zanechaÈ<br />
po sebe v˘raznú stopu.<br />
Franti‰ek Nagy<br />
‰éfredaktor<br />
Európ<strong>sk</strong>y parlament si<br />
17. januára 2012 zvolil 387<br />
hlasmi za nového<br />
predsedu nemeckého<br />
sociálneho demokrata<br />
Martina SCHULZA.<br />
Bude stáÈ na ãele Parlamentu<br />
aÏ do júna 2014.<br />
VáÏené dámy, váÏení páni, milé kolegyne,<br />
milí kolegovia.<br />
Väã‰ina z vás ma doteraz poznala ako predsedu<br />
jednej z politick˘ch <strong>sk</strong>upín v Parlamente.<br />
VáÏim si nesmiernu dôveru, ktorú ste mi<br />
dnes napriek tomu prejavili. Budem sa zo<br />
v‰etk˘ch síl usilovaÈ o to, aby som va‰u dôveru<br />
ne<strong>sk</strong>lamal a ná‰mu Parlamentu zabezpeãil<br />
v˘razn˘ vplyv. Funkciu predsedu Parlamentu<br />
by som chcel vykonávaÈ tak, aby tí, ktorí<br />
ma dnes zvolili, mohli sebavedome obhajovaÈ<br />
svoju voºbu a aby som pozitívne prekvapil<br />
t˘ch, ktorí ma nevolili.<br />
Budem predsedom v‰etk˘ch poslancov a<br />
budem obhajovaÈ ich práva!<br />
Moje poìakovanie patrí vám, pán predseda<br />
Buzek. Boli ste prv˘m predsedom jednej<br />
z in‰titúcií EÚ, ktor˘ pochádza z hnutia za slobodu<br />
vo v˘chodnej Európe, a t˘m aj symbolom<br />
víÈazstva demokracie!<br />
Túto funkciu dnes preberám s pokorou.<br />
Európa preÏíva búrlivé ãasy. Pre mnoh˘ch Európanov<br />
sú to ÈaÏké ãasy. Moji rodiãia patrili<br />
e‰te ku generácii, ktorá sa riadila heslom:<br />
„Na‰e deti sa raz musia maÈ lep‰ie ako my.“<br />
A my sa <strong>sk</strong>utoãne máme lep‰ie! Nemáme<br />
v‰ak uÏ istotu, Ïe aj na‰e deti sa raz budú maÈ<br />
tak dobre, ako sa máme my. V dôsledku hospodár<strong>sk</strong>ej<br />
krízy sa v mnoh˘ch krajinách rozrástla<br />
chudoba a nezamestnanosÈ nadobudla<br />
najmä v prípade mlad˘ch ºudí dramatické<br />
rozmery. Mladí ºudia demon‰trujú v európ<strong>sk</strong>ych<br />
uliciach proti hospodár<strong>sk</strong>emu systému,<br />
v ktorom si pár vyvolen˘ch pchá do vreciek<br />
zi<strong>sk</strong>y a obyãajní ºudia zná‰ajú straty,<br />
proti systému, v ktorom nutne vzniká dojem,<br />
Ïe anonymné ratingové agentúry v New Yorku<br />
majú väã‰í vplyv ako demokraticky volené<br />
vlády a parlamenty. Táto kríza dôvery voãi<br />
politike a jej in‰titúciám ohrozuje aj vieru v<br />
európ<strong>sk</strong>y projekt. Mnohí ºudia sa na na‰u<br />
prácu pozerajú s nedôverou. Nevedia, ãi v‰etko,<br />
ão sa tu deje, je <strong>sk</strong>utoãne správne. Musí<br />
nám byÈ jasné, Ïe ºudí v Európe aÏ tak nezaujímajú<br />
di<strong>sk</strong>usie v in‰titúciách, ale Ïe sa ove-<br />
ºa viac obávajú o budúcnosÈ svojich detí, prácu,<br />
dôchodky, sociálnu spravodlivosÈ. Pre<br />
nich sú dôleÏité zdravé potraviny a ãisté Ïivotné<br />
prostredie. A my im chceme lep‰ie naãúvaÈ!<br />
PretoÏe toto je miesto, kde zastupujeme<br />
záujmy ºudí. Tu sedia zástupcovia európ<strong>sk</strong>eho<br />
ºudu. Preto hovorím: obãania, ktorí nám<br />
priamym hlasovaním vyslovili dôveru, oãakávajú,<br />
Ïe budeme bojovaÈ za ich vec. Viem,<br />
Ïe v‰etci kolegovia v tejto in‰titúcii sa pova-<br />
Ïujú za obhajcov ºudí, a som na to hrd˘. Som<br />
vám v‰etk˘m za to vìaãn˘.<br />
Prv˘ raz od zaloÏenia Európ<strong>sk</strong>ej únie sa jej<br />
zlyhanie stáva realistick˘m scenárom. UÏ<br />
2
E U R Ó P S K Y P A R L A M E N T<br />
Inauguraãn˘ prejav predsedu<br />
Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu<br />
Martina Schulza<br />
niekoºko mesiacov sa Únia náhli od jedného<br />
krízového samitu k ìal‰iemu. Rozhodnutia,<br />
ktoré sa t˘kajú nás v‰etk˘ch, prijímajú predsedovia<br />
vlád za zatvoren˘mi dverami. Pova-<br />
Ïujem to za návrat k ãasom európ<strong>sk</strong>ej politiky,<br />
o ktor˘ch sme si mysleli, Ïe sme ich uÏ<br />
dávno prekonali: pripomína mi to obdobie<br />
vieden<strong>sk</strong>ého kongresu v 19. storoãí, keì platila<br />
zásada: bezohºadne presadzovaÈ národné<br />
záujmy, a to bez demokratickej kontroly.<br />
Naproti tomu je základom povojnovej Európy<br />
vecné poznanie, Ïe na‰e záujmy uÏ nemoÏno<br />
oddeºovaÈ od záujmov na‰ich susedov,<br />
uvedomenie si toho, Ïe EÚ nie je hrou s nulov˘m<br />
súãtom, v ktorom musí jeden prehraÈ,<br />
aby niekto in˘ mohol zvíÈaziÈ. Je to presne naopak:<br />
Buì v‰etci prehráme, alebo v‰etci zví-<br />
Èazíme. Základn˘m pravidlom je metóda Spoloãenstva,<br />
ktorá nie je odborn˘m v˘razom, ale<br />
duchom Európ<strong>sk</strong>ej únie!<br />
âo konkrétne to znamená Rie‰iÈ konflikty<br />
prostredníctvom dialógu a konsenzu. Namiesto<br />
práva silnej‰ieho presadzovaÈ solidaritu<br />
a demokraciu. ZabezpeãiÈ rovnováhu medzi<br />
záujmami mal˘ch a veºk˘ch ‰tátov, severu<br />
a juhu, v˘chodu a západu a postaviÈ blahobyt<br />
v‰etk˘ch nad individuálne záujmy!<br />
Tento projekt Spoloãenstva, ktor˘ bol mnoho<br />
desaÈroãí samozrejm˘, ako aj úspe‰n˘,<br />
utrpel ujmu.<br />
V uplynul˘ch dvoch rokoch sa nezmenilo<br />
len vnímanie problémov, ale aj spôsob, ako<br />
ak˘m sa tieto problémy rie‰ia. PretoÏe záplava<br />
samitov, rastúci poãet stretnutí predsedov<br />
vlád a upínanie sa na ne v˘razne vyluãuje z<br />
rozhodovacích procesov jedin˘ priamo volen˘<br />
orgán Spoloãenstva – Európ<strong>sk</strong>y parlament.<br />
V zásade sú degradovaní aj zástupcovia<br />
obãanov jednotliv˘ch krajín na pomocníkov<br />
exekutívy, ktorí môÏu len odobrovaÈ vládne<br />
dohody prijímané v brusel<strong>sk</strong>˘ch kanceláriách.<br />
V˘sledok politiky, ktorá je na parlamentnej<br />
úrovni nedostatoãne odôvodnená, pociÈujú<br />
obãania ako diktát Bruselu, za ão musí platiÈ<br />
EÚ ako celok, pretoÏe to predstavuje Ïivnú<br />
pôdu pre protieuróp<strong>sk</strong>e nálady.<br />
A tomu sa Európ<strong>sk</strong>y parlament nebude neãinne<br />
prizeraÈ!<br />
Toho, kto si myslí, Ïe viac Európy moÏno<br />
vytvoriÈ pomocou men‰ej miery parlamentarizmu,<br />
vyz˘vam tu a teraz do boja!<br />
Medzi‰tátna dohoda o novej fi‰kálnej únii<br />
je prvou <strong>sk</strong>ú‰kou. Pri rokovaniach neboli zástupcovia<br />
ná‰ho Parlamentu naj<strong>sk</strong>ôr so svojou<br />
poÏiadavkou spojiÈ rozpoãtovú disciplínu<br />
s rastom a zamestnanosÈou úspe‰ní. Ale na‰i<br />
obãania oãakávajú práve takúto rozumnú rovnováhu!<br />
Aj preto musíme maÈ miesto pri rokovaniach<br />
na európ<strong>sk</strong>ych samitoch!<br />
Európa je spoloãenstvo zaloÏené na hodnotách.<br />
Od kandidát<strong>sk</strong>ych krajín Ïiadame prísne<br />
dodrÏiavanie kodan<strong>sk</strong>˘ch kritérií. Na‰a snemovÀa<br />
sa musí zasadzovaÈ o to, aby dodrÏiavanie<br />
a uplatÀovanie demokracie a základn˘ch<br />
práv a slobôd bolo aj v ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátoch<br />
samozrejmosÈou. Kto poru‰uje hodnoty<br />
stanovené v na‰ej charte základn˘ch práv,<br />
musí poãítaÈ s na‰ím odporom.<br />
Svoju úlohu vo funkcii predsedu Parlamentu,<br />
predsedu jednej z troch ústredn˘ch in‰titúcií<br />
EÚ, vidím v tom, Ïe budem vzdorovaÈ tomuto<br />
pretrvávajúcemu trendu upínania sa na<br />
samity a opätovného presúvania záleÏitostí<br />
na národnú úroveÀ. Chcem prispieÈ k tomu,<br />
aby sa Parlament ako miesto demokracie a<br />
kontroverzn˘ch debát o smerovaní politiky v<br />
EÚ zviditeºnil a aby ho bolo viac poãuÈ. Na-<br />
‰im slovám musíme zaistiÈ väã‰iu váhu.<br />
Osobitne dôleÏité bude dosiahnuÈ rovnocenné<br />
postavenie s Radou pri rokovaniach, ãi<br />
uÏ pôjde o finanãn˘ v˘hºad, reformu poºnohospodár<strong>sk</strong>ej<br />
ãi regionálnej politiky, politiky<br />
v oblasti rybného hospodárstva, boj proti<br />
zmene klímy, legislatívu o finanãn˘ch trhoch,<br />
spravodlivosÈ a vnútorné veci alebo obchodnú<br />
politiku.<br />
UÏ dva roky platí Lisabon<strong>sk</strong>á zmluva, ktorej<br />
moÏnosti sme ako zástupcovia ºudu e‰te<br />
ani zìaleka nevyãerpali. Prínos na‰ich <strong>sk</strong>utoã-<br />
3
E U R Ó P S K Y P A R L A M E N T<br />
n˘ch právomocí, v najhor‰om aj v prípade<br />
konfliktu, musí byÈ na‰ím spoloãn˘m cieºom.<br />
Zv˘‰enie viditeºnosti Parlamentu si vyÏaduje<br />
aj kritick˘ prístup k dohodám v prvom ãítaní.<br />
To v‰etko môÏe fungovaÈ len vtedy, ak budeme<br />
udrÏiavaÈ poriadok aj v rámci Parlamentu.<br />
Za pomoci na‰ej administratívy sa postarám<br />
sa o to, aby mali parlamentné orgány a v‰etci<br />
poslanci k dispozícii priestor, ktor˘ si vy-<br />
Ïaduje optimálne plnenie na‰ich úloh ako zákonodarcov.<br />
Nebudem nenároãn˘m predsedom. Budem<br />
predsedom, ktor˘ v prípade nevyhnutnosti<br />
vymáha re‰pekt v˘konn˘ch zloÏiek voãi Parlamentu<br />
obhajujúcemu záujmy obãanov, ak sú<br />
ohrozované. Predsedom, ktor˘ zastupuje<br />
schopn˘ch poslancov, ktorí sa zasadzujú o záleÏitosti<br />
svojich obãanov! Predsedom, ktor˘<br />
dá v‰etko za to, aby znovu zí<strong>sk</strong>al stratenú dôveru<br />
ºudí v proces zjednocovania Európy a<br />
znovu prebudil nad‰enie za Európu!<br />
VáÏení poslanci,<br />
mnohí ºudia ri<strong>sk</strong>ovali svoje Ïivoty, mnohí<br />
ich obetovali v boji za parlamentné práva a<br />
parlamentarizmus. Prv˘ slobodne zvolen˘<br />
predseda ústavodarného zhromaÏdenia v Tuni<strong>sk</strong>u,<br />
Mustafá Ben DÏaafar, spolu so svojimi<br />
kolegami, ktorí zí<strong>sk</strong>avajú prvé parlamentné<br />
<strong>sk</strong>úsenosti, vzhliada k parlamentom v Európe<br />
a k Európ<strong>sk</strong>emu parlamentu. V Líbyi,<br />
kde despotick˘ vládca viedol vojnu proti<br />
vlastnému ºudu, otvorila EÚ ako prvá veºvyslanectvo<br />
a v zloÏitej situácii t˘m po<strong>sk</strong>ytla ºuìom<br />
nádej. Pri odovzdávaní Sacharovovej<br />
ceny nás odváÏna mladá blogerka a statoãn˘<br />
bojovník proti Kaddáfího reÏimu dojali svojím<br />
zanietením za európ<strong>sk</strong>e hodnoty. Na Blízkom<br />
V˘chode sa nás v‰etk˘ch opakovane p˘tajú,<br />
ako Európa dokázala, aby sa z nepriate-<br />
ºov stali priatelia, a ako sme napriek rozdielom<br />
v otázkach národnosti, náboÏenstva a<br />
svetonázorov dokázali spoloãne vytvoriÈ túto<br />
jednotnú Európu.<br />
âím viac sa od Európy vzìaºujeme, o to<br />
kraj‰ie sa o nej hovorí.<br />
SnaÏme sa spoloãne o to, aby sme toto<br />
nad‰enie za jednotnú Európu priniesli späÈ do<br />
Európy!<br />
Európa je fascinujúca my‰lienka. My‰lienka,<br />
ktorá vznikla ako reakcia druhej polovice<br />
20. storoãia na jeho prvú polovicu.<br />
Ako vyzeralo t˘ch prv˘ch 50 rokov NenávisÈ,<br />
mocen<strong>sk</strong>á politika, huckanie proti druh˘m,<br />
poh⁄danie ãlovekom, zákopy prvej svetovej<br />
vojny a Stalinove gulagy. Plynové komory<br />
v Osvienãime ako najtemnej‰í bod v dejinách<br />
civilizácie. Zjednotenie Európy a spoloãné<br />
európ<strong>sk</strong>e in‰titúcie zabezpeãili v druhej<br />
polovici 20. storoãia obdobie blahobytu a<br />
mieru, ktoré bolo najdlh‰ím v dejinách Európy.<br />
V roku 1989 padla Ïelezná opona. Nemecko<br />
sa opäÈ zjednotilo. V rokoch 2004 a 2007<br />
sa ãlenmi EÚ stali b˘valé krajiny Var‰av<strong>sk</strong>ej<br />
zmluvy, ãím obnovili kultúrnu a politickú<br />
jednotu tohto 40 rokov umelo rozdeleného<br />
kontinentu. Ak˘ úspe‰n˘ projekt! Preão sme<br />
sa odnauãili byÈ na to hrdí Preão pripú‰Èame,<br />
aby sa o tomto jedineãnom historickom úspechu<br />
hovorilo negatívne<br />
Dámy a páni,<br />
môj star˘ otec bojoval v prvej svetovej<br />
vojne. Môj otec o dvadsaÈ rokov ne<strong>sk</strong>ôr i‰iel<br />
do vojny, ktorou zloãineck˘ Hitlerov reÏim<br />
rozdúchal oheÀ na celom svete. Vyrástol som<br />
v meste na pomedzí troch krajín, kde ºudia<br />
museli na hraniciach ãakaÈ v dlh˘ch radoch,<br />
keì chceli nav‰tíviÈ svojich susedov v Belgicku<br />
a Holand<strong>sk</strong>u.<br />
Prekonali sme vojnu a hlad. Otvorili sme<br />
hranice. Poh⁄dame rasizmom a xenofóbiou.<br />
Dnes Ïijeme v slobodnej a otvorenej Európe.<br />
V Európe, ktorá môÏe byÈ py‰ná na svoju<br />
kultúrnu rozmanitosÈ.<br />
Pripravme túto Európu na 21. storoãie. Aby<br />
bola aj pre mladú generáciu znovu prísºubom<br />
hospodár<strong>sk</strong>y silnej, sociálne spravodlivej,<br />
slobodnej a demokratickej európ<strong>sk</strong>ej domoviny.<br />
KTO JE MARTIN SCHULZ<br />
Martin Schulz sa narodil 20. decembra 1955 v Hehlrathe, malom nemeckom meste neìaleko hraníc Nemecka, Holand<strong>sk</strong>a a Belgicka.<br />
Po strednej ‰kole sa rozhodol ÏiviÈ sa svojou vá‰Àou pre knihy a vyuãil sa ako kníhkupec. V roku 1982 si otvoril vlastné kníhkupectvo<br />
vo Würselene, ktoré dvanásÈ rokov úspe‰ne viedol.<br />
Svoju politickú kariéru zaãal ako devätnásÈroãn˘, keì vstúpil do sociálnodemokratickej strany Nemecka (SPD). Vo veku 31 rokov<br />
sa stal najmlad‰ím starostom v najºudnatej‰ej nemeckej spolkovej krajine Severné Por˘nie-Vestfál<strong>sk</strong>o, keì ho zvolili do funkcie starostu<br />
Würselenu, ktorú zastával jedenásÈ rokov. „Toto obdobie sformovalo moje nad‰enie pre Európu a presvedãenie, Ïe chcem pomôcÈ<br />
vybudovaÈ a rozvíjaÈ európ<strong>sk</strong>y projekt,“ hovorí Schulz o svojom pôsobení ako miestneho politika.<br />
Od roku 1994 je Martin Schulz poslancom Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu. Pôsobil v mnoh˘ch parlamentn˘ch v˘boroch, vrátane podv˘boru<br />
pre ºud<strong>sk</strong>é práva a V˘boru pre obãian<strong>sk</strong>e slobody a vnútorné veci. Od roku 2000 viedol nemeckú delegáciu sociálnych demokratov<br />
(SPD) v Parlamente a bol zároveÀ podpredsedom sociálno-demokratickej <strong>sk</strong>upiny EP.<br />
Je známy ako zásadov˘ ãlovek, ktor˘ sa nebojí povedaÈ svoj názor. To raz vyvolalo dnes uÏ slávnu uráÏku od b˘valého talian<strong>sk</strong>eho<br />
premiéra Silvia Berlusconiho poãas plenárneho zasadnutia v ·trasburgu v roku 2003.<br />
V roku 2004 bol zvolen˘ predsedom politickej <strong>sk</strong>upiny sociálnych demokratov (S & D) Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu. Túto funkciu zastával<br />
aÏ do zvolenia za predsedu EP. Od roku 2009 tieÏ pôsobí ako zástupca SPD pre európ<strong>sk</strong>e záleÏitosti v Nemecku. Jeho názory<br />
hlboko ovplyvnili proeuróp<strong>sk</strong>u politiku jeho strany.<br />
Hoci je dobre známou tvárou európ<strong>sk</strong>ej politiky, stále udrÏuje silnú väzbu so svojím volebn˘m obvodom. „Veºa rokov som pôsobil<br />
ako starosta mesta, kedy bolo mojou kaÏdodennou prácou poãúvaÈ obavy ºudí a odpovedaÈ na ich otázky. Je to stále veºmi dôleÏitá<br />
súãasÈ mojej práce.“<br />
4
S V E T F I N A N C I Í<br />
Cieºom hospodár<strong>sk</strong>ej politiky je nielen solidárny a spravodliv˘ ekonomick˘ systém,<br />
ale aj zdrav˘ ekonomick˘ rast. Viac v rozhovore s guvernérom Národnej banky Sloven<strong>sk</strong>a<br />
Jozefom MAKÚCHOM, ktor˘ priná‰a redaktorka Anna Komová.<br />
Sloven<strong>sk</strong>á ekonomika oãami<br />
guvernéra NBS<br />
Ako by ste charakterizovali úspechy – neúspechy<br />
sloven<strong>sk</strong>ej ekonomiky v predchádzajúcom<br />
období, aká bola vnútorná stabilita<br />
Za úspech povaÏujem, ako r˘chlo sa na‰a ekonomika<br />
dokázala obnoviÈ po krízovom prvom polroku<br />
2009, keì dobehla predkrízovú úroveÀ uÏ v<br />
prvom polroku 2011. V ìal‰ích mesiacoch sa tento<br />
trend nepotvrdil. TaktieÏ je potrebné vyzdvihnúÈ<br />
stabilitu finanãného sektora a obnovenie jeho zi<strong>sk</strong>ovosti.<br />
Skôr negatívne hodnotím v˘voj na trhu<br />
práce, kde stále pretrváva vysoká miera nezamestnanosti<br />
a pozitívne efekty z reálnej ekonomiky sa<br />
pomerne pomaly prejavujú v zlep‰ovaní na trhu<br />
práce.<br />
Akú úroveÀ dosiahol podiel verejného dlhu k<br />
HDP<br />
Podiel verejného dlhu na HDP naru‰il v roku<br />
2009 svoju dlhodobo priaznivo klesajúcu tendenciu<br />
a zaãal opäÈ narastaÈ. Do roku 2010 mu kríza<br />
takpovediac „pomohla“ k nárastu o 13 percentuálnych<br />
bodov a podºa jesennej notifikácie verejného<br />
deficitu a dlhu dosiahol podiel verejného dlhu<br />
úroveÀ 41 % z HDP. Ani v˘hºad na nasledujúce<br />
roky nie je priazniv˘. S pokraãujúcim deficitn˘m<br />
v˘vojom verejn˘ch financií bude podiel dlhu na<br />
HDP v strednodobom horizonte narastaÈ. Preto, aj<br />
keì zatiaº úroveÀ dlhu nie je v porovnaní s ostatn˘mi<br />
krajinami vysoká, je potrebné zásadn˘m spôsobom<br />
zmeniÈ tento trend a zaãaÈ v˘raznej‰ie konsolidovaÈ<br />
v˘voj verejn˘ch financií.<br />
Dá sa povedaÈ, Ïe ‰truktúra ekonomiky Sloven<strong>sk</strong>a<br />
zodpovedá moÏnostiam a neodli‰uje sa od<br />
krajín EÚ Mení sa konvergencia v˘konnosti –<br />
HDP na obyvateºa – v dlhodobom horizonte<br />
·truktúra ekonomiky Sloven<strong>sk</strong>a je veºmi podobná<br />
susedn˘m krajinám, najmä âe<strong>sk</strong>ej republike.<br />
Do stredoeuróp<strong>sk</strong>eho regiónu prúdilo v poslednej<br />
dekáde veºa zahraniãn˘ch investícií, keì<br />
sem expandovali nielen firmy zo západnej Európy,<br />
ale aj z ostatn˘ch ãastí sveta, najmä kvôli jednoduch‰iemu<br />
prístupu na trh EÚ. V˘konnosÈ na‰ej<br />
ekonomiky do znaãnej miery závisí od v˘voja v<br />
krajinách na‰ich najväã‰ích obchodn˘ch partnerov.<br />
Konvergovanie na‰ej ekonomiky k ‰truktúram star˘ch<br />
ãlen<strong>sk</strong>˘ch krajín je postupn˘ a dlh‰ie trvajúci<br />
proces. V predkrízovom období na‰a ekonomika<br />
pomerne r˘chlo dobiehala v˘konnosÈ vyspelej-<br />
‰ích krajín. Dosahovali sme r˘chlej‰ie dynamiky<br />
HDP, zí<strong>sk</strong>avali sme trhové podiely. Kríza tento<br />
proces spomalila, priãom krízov˘ prepad sloven<strong>sk</strong>ej<br />
ekonomiky bol v˘raznej‰í, aj vplyvom na‰ej<br />
vysokej otvorenosti. ·trukturálne zmeny, ktoré sa<br />
udiali poãas krízového obdobia môÏu ovplyvniÈ ìal-<br />
‰í v˘voj. Firmy poãas krízy prepustili ãasÈ svojich<br />
zamestnancov (v priemysle takmer pätinu), ktor˘ch<br />
v‰ak následne v období pokrízového oÏivenia neprijali<br />
naspäÈ. Predkrízové objemy produkcie dokáÏu<br />
zabezpeãovaÈ s niωím poãtom. Tak˘to nárast<br />
produktivity môÏe indikovaÈ pokraãovanie procesu<br />
konvergencie, av‰ak musí to byÈ podporené<br />
vhodnou stratégiou hospodár<strong>sk</strong>ej politiky.<br />
Ako sa zmenilo podnikateº<strong>sk</strong>é prostredie, ak˘<br />
v˘znam mala rovná daÀ Pred ãasom sa hovorilo<br />
o tom, Ïe Sloven<strong>sk</strong>o má dobré podmienky<br />
na podnikanie v rámci krajín V4, zmenilo sa nieão<br />
Sloven<strong>sk</strong>o nedosiahlo najlep‰ie hodnotenie z<br />
krajín V4 v Ïiadnej správe o hodnotení podnikateº<strong>sk</strong>ého<br />
prostredia zverejnenej zahraniãn˘mi in‰titúciami<br />
v posledn˘ch rokoch. Zavedenie rovnej dane<br />
tak zohralo v˘znamnú úlohu pri zv˘‰ení atraktivity<br />
Sloven<strong>sk</strong>a pre zahraniãn˘ch investorov. Podnikateº<strong>sk</strong>é<br />
prostredie, Ïiaº, stále trpí na niektoré neduhy<br />
a zmeny prichádzajú veºmi pomaly. Stále sa<br />
nepodarilo zlep‰iÈ vymoÏiteºnosÈ práva. Pretrváva<br />
veºká byrokracia, ktorá v˘znamne zaÈaÏuje podnikateºov.<br />
Pevne verím, Ïe budúca vláda bude pokraãovaÈ<br />
v zaãatej práci a dokonãí pripravené zmeny<br />
na zlep‰enie podnikateº<strong>sk</strong>ého prostredia.<br />
Ako by ste hodnotili vonkaj‰iu stabilitu âo sa<br />
t˘ka v˘voja sloven<strong>sk</strong>ej ekonomiky, aké sú vyhliadky<br />
jej rastu S ak˘mi rizikov˘mi faktormi<br />
treba rátaÈ v rámci budúceho v˘voja ná‰ho hospodárstva,<br />
ak o nich vieme nedajú sa eliminovaÈ<br />
Sloven<strong>sk</strong>o ako otvorená ekonomika je vo v˘raznej<br />
miere ovplyvnená vonkaj‰ím prostredím. Po kríze<br />
sa svetová ekonomika zaãala obnovovaÈ relatívne<br />
r˘chlym tempom, ão malo pozitívny dopad na<br />
na‰u ekonomiku v roku 2010 a v prvom polroku<br />
2011. Aktuálne spomaºovanie dynamiky rastu na-<br />
‰ich exportov súvisí s neistotou na svetov˘ch trhoch<br />
a s postupn˘m spomaºovaním zahraniãného dopytu,<br />
respektíve so ‰pecifick˘m v˘vojom vo vybran˘ch<br />
odvetviach (napríklad elektrotechnick˘ priemysel).<br />
Preto vyhliadky rastu sloven<strong>sk</strong>ej ekonomiky<br />
závisia predov‰etk˘m od vonkaj‰ích faktorov.<br />
A vzhºadom na doteraj‰í v˘voj neistoty spôsobenej<br />
dlhovou krízou niektor˘ch krajín, práve vonkaj‰ie<br />
prostredie a prepad zahraniãného dopytu predstavuje<br />
najrizikovej‰í faktor v˘hºadu sloven<strong>sk</strong>ej ekonomiky<br />
v budúcich rokoch. Riziká z tohto pohºadu<br />
sa nedajú eliminovaÈ a tak sa nedôvera a neistota<br />
prelievajú do na‰ej ekonomiky zo zahraniãia.<br />
âo v‰ak je moÏné eliminovaÈ, je roz‰írenie dlhovej<br />
krízy aj na Sloven<strong>sk</strong>o, a to v˘razn˘m zniÏovaním<br />
fi‰kálnych deficitov v súlade s poÏiadavkami Európ<strong>sk</strong>ej<br />
komisie a stabilizáciou verejného dlhu.<br />
S ak˘mi rizikami moÏno rátaÈ, ão zvy‰uje infláciu<br />
Riziká, ktoré sa takmer pravidelne objavujú pri<br />
inflácii a ktoré centrálne banky priamo nedokáÏu<br />
v˘raznej‰ie ovplyvniÈ menovou politikou, sú najmä<br />
ceny komodít. Tie ovplyvÀujú v˘voj cien potravín<br />
a energií. Zr˘chlenie inflácie v tomto roku<br />
bolo spôsobené do veºkej miery rastom cien komodít,<br />
zmenami nepriamych daní a zavedením niektor˘ch<br />
poplatkov v cenách energií. V nasledujúcom<br />
období v‰ak riziká v oblasti cien prevládajú smerom<br />
nadol.<br />
Nastali aj zmeny v ‰truktúre v˘davkov verejného<br />
rozpoãtu<br />
V rámci v˘voja v˘davkov majú na jednej strane<br />
sociálne platby dlhodobo rastúcu tendenciu, na<br />
strane druhej podiel v˘davkov na verejnú správu<br />
v podobe vyplaten˘ch miezd zamestnancom verejnej<br />
správy a v podobe v˘davkov na nákup tovarov<br />
a sluÏieb je klesajúci. Do roku 2010 sa veºmi priaznivo<br />
vyvíjali aj úrokové náklady na obsluhu verejného<br />
dlhu. V˘davky na verejné investície si moÏno<br />
aj vìaka úspe‰nému vyuÏívaniu zdrojov z európ<strong>sk</strong>ych<br />
‰trukturálnych fondov udrÏujú relatívne<br />
stabilnú úroveÀ. V budúcnosti je moÏné oãakávaÈ<br />
zhor‰enie v˘voja úrokov˘ch nákladov verejného<br />
dlhu. To, spolu s pokraãujúcim rastom sociálnych<br />
v˘davkov, predstavuje v˘zvy pre budúce vlády.<br />
âo povaÏujete za dlhodobé ciele v rámci hospodárstva<br />
Sloven<strong>sk</strong>a<br />
Je potrebné prezentovaÈ silné stránky na‰ej ekonomiky<br />
a zvy‰ovaÈ atraktivitu Sloven<strong>sk</strong>a v zahraniãí.<br />
Oãakával by som pokraãovanie zvy‰ovania<br />
flexibility na trhu práce, zvy‰ovanie investícií do<br />
v˘<strong>sk</strong>umu. Zahraniãná hospodár<strong>sk</strong>a politika by mala<br />
podporovaÈ v˘voz na‰ich produktov a sluÏieb predov‰etk˘m<br />
do r˘chlo sa rozvíjajúcich krajín. Rovnako<br />
treba zv˘‰iÈ propagáciu Sloven<strong>sk</strong>a v oblasti<br />
cestovného ruchu. Za nevyhnutné tieÏ povaÏujem<br />
uvedomenie si potreby upevÀovania postavenia<br />
Sloven<strong>sk</strong>a v eurozóne, a to nielen tak˘m nastavením<br />
hospodár<strong>sk</strong>ych politík, ktoré budú prispievaÈ<br />
k vyrovnávaniu, resp. odstraÀovaniu makroekonomick˘ch<br />
nerovnováh, ale aj re‰pektovaním spoloãn˘ch<br />
pravidiel tohto klubu.<br />
5
S V E T F I N A N C I Í<br />
V roku 1997 bola na Sloven<strong>sk</strong>u zriadená ‰tátna exportno-úverová agentúra, ktorá podporuje sloven<strong>sk</strong>˘ch<br />
v˘vozcov tovarov a sluÏieb t˘m, Ïe im po<strong>sk</strong>ytuje také bankové a poisÈovacie produkty, aké komerãn˘<br />
sektor nedokáÏe pokr˘vaÈ. EXIMBANKA SR oslávi v júli tohto roka svoje 15. narodeniny.<br />
Mario SCHRENKEL, predseda Rady banky a generálny riaditeº, bilancuje najsilnej‰ie<br />
momenty Ïivota EXIMBANKY SR a hovorí aj o v˘zvach do budúcnosti.<br />
Sloven<strong>sk</strong>í exportéri dostávajú<br />
finanãnú podporu uÏ 15 rokov<br />
Hlavn˘m zámerom zriadenia EXIMBAN-<br />
KY SR bolo zv˘‰enie konkurenãnej schopnosti<br />
sloven<strong>sk</strong>˘ch v˘vozcov a v˘robcov. âím<br />
bola podmienená jej existencia<br />
Okrem iného aj <strong>sk</strong>utoãnosÈou, Ïe agentúry<br />
podobného zamerania existovali vo vyspel˘ch,<br />
nielen európ<strong>sk</strong>ych ‰tátoch uÏ desiatky rokov.<br />
Bez jej zaloÏenia by neboli niektorí sloven<strong>sk</strong>í<br />
exportéri konkurencieschopní, predov‰etk˘m<br />
pri projektoch väã‰ieho rozsahu a v<br />
rizikov˘ch teritóriách. Jedn˘m z prv˘ch poisten˘ch<br />
projektov boli v˘vozy energetick˘ch<br />
zariadení a strojár<strong>sk</strong>ych v˘robkov. V súãasnosti<br />
sa postavenie agentúr, ako je EXIMBANKA<br />
SR, posilÀuje práve vzhºadom na nedávnu krízu<br />
a súãasnú recesiu, keìÏe v tak˘chto podmienkach<br />
sa zniÏuje apetít súkromného finanãného<br />
sektora, ktor˘ v‰ak nie je na‰ím<br />
konkurentom.<br />
Ktorá udalosÈ za ostatn˘ch 15 rokov je pod-<br />
ºa vás najv˘znamnej‰ím míºnikom v histórii<br />
EXIMBANKY SR<br />
Vstup do OECD v roku 2000, a samozrejme<br />
aj do EÚ v roku 2004. Pravidlá Konsenzu<br />
OECD striktne regulujú moÏnosti podpory exportu<br />
a vymedzujú pravidlá ãinnosti na‰ej in-<br />
‰titúcie, ktorá je aj bankou aj úverovou pois-<br />
ÈovÀou, a následne sú prenesené do pravidiel<br />
EÚ, ktor˘mi sa taktieÏ riadime. Zaujímav˘m<br />
míºnikom a zároveÀ in‰piráciou bola transakcia<br />
za viac ako 50 mil. eur, kde sme poisÈovali<br />
odberateº<strong>sk</strong>˘ úver na v˘voz kotlov na v˘stavbu<br />
elektrárne v ãín<strong>sk</strong>om meste Shen Tou.<br />
V Stratégii EXIMBANKY SR pre roky 2011<br />
– 2015 ste si definovali niekoºko cieºov. Ktoré<br />
z nich sa uÏ podarilo dosiahnuÈ<br />
V kvantitatívnej oblasti porovnávame hodnotu<br />
transakcií realizovan˘ch prostredníctvom<br />
na‰ich podporn˘ch programov s celkov˘m exportom<br />
sloven<strong>sk</strong>ej ekonomiky v danom roku.<br />
Táto miera podpory exportu realizovaná produktmi<br />
EXIMBANKY SR sa historicky pohybuje<br />
na úrovniach 5,0 – 7,5 %. V roku 2011 sa<br />
nám podarilo udrÏaÈ sa na úrovni pribliÏne<br />
6 %.<br />
Z kvalitatívnej stránky je EXIMBANKA<br />
SR aktívnej‰ia v organizovaní seminárov, kde<br />
informujeme podnikateºov o moÏnostiach spolupráce.<br />
Organizujeme aj fóra pre ‰ir‰iu odbornú<br />
verejnosÈ.<br />
Koncom roka 2011 sme vyuÏili príleÏitosÈ<br />
poÏiãaÈ si financie na po<strong>sk</strong>ytovanie exportn˘ch<br />
úverov˘ch produktov z tzv. cudzích zdrojov,<br />
a to vzhºadom na <strong>sk</strong>utoãnosÈ, Ïe EXIM-<br />
BANKA SR vtedy uÏ rozpoÏiãala v‰etky vlastné<br />
zdroje urãené na financovanie exportu. Toto<br />
bola aktivita, ktorú sme plánovali zrealizovaÈ<br />
aÏ v období rokov 2013 – 2014.<br />
âo ukazujú hospodár<strong>sk</strong>e v˘sledky z roku<br />
2011<br />
Rok 2011 vyústil do kladného v˘sledku,<br />
podporili sme export v hodnote takmer 3,23<br />
mld. eur. Podarilo sa nám v˘znamne zníÏiÈ<br />
prevádzkové náklady a minimalizovaÈ tvorbu<br />
opravn˘ch poloÏiek, ktoré súvisia s na‰ou ãinnosÈou,<br />
tzn. s vyplácaním poistn˘ch plnení<br />
alebo náhrad, ktor˘ch sa podnikatelia nemô-<br />
Ïu domôcÈ, alebo obchodn˘mi prípadmi spojen˘mi<br />
s neúspe‰n˘m financovaním. Z krajín<br />
mimo EÚ, do ktor˘ch smeruje nami podporen˘<br />
sloven<strong>sk</strong>˘ v˘voz, dominuje Ru<strong>sk</strong>o alebo<br />
‰táty b˘valého ZSSR, AlÏír<strong>sk</strong>o a Kuba.<br />
Aj na‰e malé Sloven<strong>sk</strong>o vyváÏa nieão na<br />
Kubu<br />
Úspe‰n˘mi odvetviami, ktoré vyuÏívajú<br />
na‰e sluÏby, sú energetika a v‰eobecné strojárstvo.<br />
VyváÏajú sa napríklad ãasti v˘robn˘ch liniek,<br />
kotle, regulaãná technika, generátory a<br />
náhradné diely do technológií vybudovan˘ch<br />
e‰te pred rokom 1989, resp. ne<strong>sk</strong>ôr. Ide o dodávky<br />
k najdôleÏitej‰ej infra‰truktúre, nie o v˘stavbu<br />
hotelov.<br />
S ak˘mi subjektmi a na akej úrovni momentálne<br />
EXIMBANKA SR spolupracuje<br />
Na‰imi klientmi sú okrem sloven<strong>sk</strong>˘ch exportérov<br />
aj komerãné banky. Priamo podporujeme<br />
sloven<strong>sk</strong>é banky, a t˘m pomáhame ich<br />
klientom realizovaÈ finanãné kontrakty. Spolupracujeme<br />
tieÏ so zahraniãn˘mi exportnoúverov˘mi<br />
agentúrami, z ktor˘ch vyzdvihujeme<br />
dlhoroãné dobré vzÈahy s ãe<strong>sk</strong>ou EGAP.<br />
Veºmi dobre sa nám spolupracuje so Sloven<strong>sk</strong>ou<br />
obchodnou a priemyselnou komorou,<br />
najmä pri organizovaní a vymieÀaní si <strong>sk</strong>úseností<br />
s ãinnosÈou na‰ej in‰titúcie s ãlenmi Komory.<br />
Keì Sloven<strong>sk</strong>á agentúra pre rozvoj investícií<br />
a obchodu vykonáva aktivity smerom<br />
k podpore exportu, kooperujeme aj s Àou. Proexportnú<br />
politiku má pod patronátom Ministerstvo<br />
hospodárstva SR. Ministerstvo zahraniãn˘ch<br />
vecí SR disponuje veºmi zaujímav˘mi<br />
informáciami o jednotliv˘ch teritóriách a o<br />
pripravovan˘ch obchodn˘ch prípadoch. Dohºad<br />
a koordináciu legislatívnej ãinnosti vykonáva<br />
Ministerstvo financií SR.<br />
Aké v˘zvy vás v budúcnosti ãakajú<br />
Najbliωie míºniky na tento rok máme potvrdené<br />
a nastúpili sme cestu ich plnenia. Nastavili<br />
sme parametre podpory exportu vy‰‰ie<br />
ako v roku 2011 – rátame s t˘m, Ïe v bankov˘ch<br />
a poisÈovacích ãinnostiach zaznamenáme<br />
progres. Oãakávame, Ïe splníme parlamentom<br />
nedávno schválen˘ rozpoãet. Chceme implementovaÈ<br />
napríklad bankov˘ informaãn˘<br />
systém, vnútornú infra‰truktúru a projekty,<br />
ktoré od obdobia vzniku neboli realizované.<br />
Myslím, Ïe na ne nastal ten správny ãas.<br />
Ako oslávite 15. v˘roãie EXIMBANKY SR<br />
Na pripomenutie ná‰ho 15-roãného pôsobenia<br />
na sloven<strong>sk</strong>om trhu pripravujeme pre odbornú<br />
verejnosÈ – predov‰etk˘m pre exportérov,<br />
komerãné banky, zainteresované ministerstvá,<br />
predstaviteºov ‰tátnej správy a akademickej<br />
obce niekoºko ‰pecializovan˘ch akcií,<br />
ktor˘ch cieºom je dozvedieÈ sa, ão je moÏné v<br />
na‰ej práci e‰te zlep‰iÈ. V˘znamnou akciou<br />
bola konferencia Podpora exportu – áno! Ale<br />
ako, ktorá sa u<strong>sk</strong>utoãnila vo februári tohto<br />
roka. V septembri 2012 budeme hostiteº<strong>sk</strong>ou<br />
krajinou zasadnutia expertov na Ïivotné prostredie<br />
pri ‰tátom podporovan˘ch exportn˘ch<br />
úveroch. EXIMBANKA SR tak po prv˘krát<br />
vystúpi ako organizátor tejto kaÏdoroãnej konferencie<br />
OECD.<br />
Pripravila Zuzana Staníková<br />
6
S L O V E N S K O - N E M E C K Á<br />
S P O L U P R Á C A<br />
Základom na‰ej spolupráce<br />
je dôvera a profesionalita<br />
Spolupráca Sloven<strong>sk</strong>ej republiky so Spolkovou republikou Nemecko má mnoÏstvo podôb a ciest.<br />
Jednou z nich je spolupráca v oblasti podnikateº<strong>sk</strong>˘ch partnerstiev. Vynikajúcim príkladom<br />
práve takejto obojstranne v˘hodnej spolupráce je partnerstvo spoloãnosti AGCO Fendt GmbH<br />
so sloven<strong>sk</strong>ou firmou HRIADEª, s.r.o. Na otázky Parlamentného kuriéra odpovedá<br />
Bernhard STOCKER, obchodn˘ riaditeº pre strednú Európu AGCO GmbH.<br />
Dotknime sa teraz ‰ir‰ích otázok. Európ<strong>sk</strong>a<br />
únia sa ocitla v problémoch. S niωími<br />
dotáciami pre cel˘ agrosektor okrem iného<br />
v˘razne vystúpila do popredia otázka<br />
cenov˘ch hladín pre nákup novej techniky.<br />
Nízka nákupná cena sa stala hlavn˘m kritériom.<br />
Je to podºa vás správna cesta<br />
Moja <strong>sk</strong>úsenosÈ mi hovorí, Ïe farmári by sa<br />
mali pozrieÈ na ich príjem z v˘konov, ktoré sú<br />
zaloÏené na cenách svetového trhu. A tie sú<br />
stabilné a silné. Teraz je ãas investovaÈ do strojov<br />
s v˘hodnou cenou, ktoré dlhodobo, minimálne<br />
na 5 rokov zaruãia investície a povedú<br />
k zníÏeniu nákladov. Najniωia spotreba paliva,<br />
najºah‰í spôsob riadenia, maximálny<br />
úÏitok , aplikácia pre rôzne úãely na poli, pomôÏu<br />
riadiÈ náklady poãas pouÏívania t˘chto<br />
strojov. To pomôÏe tieÏ minimalizovaÈ ri<strong>sk</strong>, ak<br />
ceny komodít klesnú, alebo sa zníÏi úroda<br />
kvôli klimatick˘m zmenám.<br />
Bernhard STOCKER,<br />
obchodn˘ riaditeº pre strednú Európu AGCO Fendt GmbH<br />
Tento rok to bude okrúhlych desaÈ rokov,<br />
ão bolo oficiálnym podpísaním distributér<strong>sk</strong>ej<br />
zmluvy od‰tartované partnerstvo<br />
nemeckej spoloãnosti AGCO FENDT<br />
GmbH so sloven<strong>sk</strong>ou firmou HRIADEª,<br />
s. r. o. V ãom spoãíva toto partnerstvo a ako<br />
hodnotíte t˘chto 10 rokov<br />
Keì sme v roku 2002 zaãali na‰e partnerstvo<br />
so spoloãnosÈou HRIADEª, s. r. o., boli<br />
sme presvedãení, Ïe je tou pravou firmou, ktorá<br />
vybuduje profesionálny biznis a stane sa siln˘m<br />
reprezentantom znaãky Fendt na Sloven<strong>sk</strong>u.<br />
Základom ná‰ho partnerstva bola<br />
teda a stále je dôvera z na‰ej strany a motivácia<br />
spoloãnosti HRIADEª, s. r. o., staÈ sa ãíslom<br />
jeden na sloven<strong>sk</strong>om trhu spolu s jednou<br />
z najdôleÏitej‰ích znaãiek spoloãnosti<br />
AGCO. Vidím posledn˘ch 10 rokov ako jedny<br />
z najvzru‰ujúcej‰ích rokov vôbec, preto-<br />
Ïe aj keì to boli niekedy ÈaÏké a zloÏité roky,<br />
vÏdy sme mali vern˘ a motivovan˘ tím v<br />
spoloãnosti HRIADEª, s ktor˘m sme mohli<br />
spolupracovaÈ a na ktor˘ sme sa mohli spo-<br />
ºahnúÈ.<br />
Aké sú ìal‰ie predpoklady, ão sa t˘ka roz-<br />
‰írenia a <strong>sk</strong>valitnenia tejto spolupráce smerom<br />
do budúcnosti<br />
Pracujeme spoloãne na v˘raznom zv˘‰ení<br />
zi<strong>sk</strong>ov znaãky FENDT. Na‰ím cieºom je dosiahnuÈ<br />
15 % trhov˘ podiel tejto znaãky na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u. TieÏ sa te‰íme na na‰u spoluprácu<br />
s firmou HRIADEª, s. r. o., v súvislosti s<br />
Zoltán Szikszai,<br />
konateº a riaditeº firmy HRIADEª<br />
ìal‰ími AGCO znaãkami, ako sú FELLA a<br />
CHALLENGER.<br />
Aká je súãasná pozícia spoloãnosti AGCO<br />
GmbH v rámci európ<strong>sk</strong>eho trhu s poºnohospodár<strong>sk</strong>ou<br />
technikou<br />
Momentálny trhov˘ podiel AGCO so znaãkou<br />
FENDT v Európe, bez Afriky, Stredného<br />
v˘chodu a Turecka je 7,8 %. Na hlavn˘ch<br />
trhoch v Európe, v kategórií traktorov nad 60<br />
kon<strong>sk</strong>˘ch síl, sme dosiahli trhov˘ podiel s predajom<br />
FENDT 10,5%.<br />
S ak˘mi novinkami oslovuje Va‰a spoloãnosÈ<br />
farmárov tento rok<br />
Nové inovácie budú prezentované na dobre<br />
známom Poºnom dni vo Wadenbrunne v<br />
septembri 2012.<br />
Aká je základná vízia AGCO GmbH v t˘chto<br />
súvislostiach PrevaÏuje optimistické<br />
videnie<br />
Na‰ou základnou víziou je, Ïe rastúca svetová<br />
populácia si bude vyÏadovaÈ stále viac<br />
potravín. Aj kontinenty ako Ázia ãi Afrika sa<br />
stále viac orientujú na kvalitnej‰ie produkty,<br />
ako sú mlieãne v˘robky, chlieb, mäso atì.<br />
TakÏe ceny potravín a komodít pôjdu nahor.<br />
Ceny za produkciu budú taktieÏ rásÈ, keìÏe<br />
ceny palív a energií stále stúpajú a t˘m rastú<br />
aj ceny vstupov napr. umelé hnojivo. Náklady<br />
na pozemky, t. j. za ich nákup ãi prenájom<br />
budú taktieÏ stále vy‰‰ie, pretoÏe rastúca konkurencia<br />
medzi v˘robou potravín a produkciou<br />
energie sa v nákladoch pochopiteºne odrazia.<br />
T˘m pádom farmár potrebuje najv˘konnej‰ie<br />
stroje s najniωou cenou. Perfektné pre<br />
produkty FENDT! Najniωia cena – najvy‰-<br />
‰ia efektivita a úãinnosÈ!<br />
Fendt Vario 828<br />
7
S L O V E N S K O - N E M E C K Á<br />
S P O L U P R Á C A<br />
„Obidve na‰e krajiny sú na seba odkázané. Sme exportné ‰táty, ktoré spoloãne profitujú zo<br />
spoloãnej meny. Preto je na‰ou spoloãnou zodpovednosÈou, aby sme sa postarali o stabilitu<br />
v európ<strong>sk</strong>om priestore. Spolu ovplyvÀovaÈ, reformovaÈ, meniÈ pravidlá, ktoré potrebujeme<br />
k prosperite“. Aj to sú tézy, o ktor˘ch sa J. E. Axel HARTMANN, veºvyslanec Spolkovej republiky<br />
Nemecko na Sloven<strong>sk</strong>u, rozprával pre Parlamentn˘ kuriér s Petrom Zemaníkom.<br />
KaÏd˘ má ‰ancu<br />
zodpovedne vyuÏiÈ príleÏitosÈ,<br />
ktorú mu sloboda ponúka<br />
detí. Dnes uÏ môÏeme povedaÈ, Ïe v tomto ‰kol<strong>sk</strong>om<br />
zariadení, ktoré sa integruje v‰etky stupne<br />
v˘chovy od ‰kôlky aÏ po maturitu, nájdu deti<br />
uplatnenie. Je to naozaj dôleÏit˘ faktor aj pri manaÏér<strong>sk</strong>om<br />
rozhodovaní sa o nov˘ch investíciách.<br />
T˘m nechcem povedaÈ, Ïe je to elitná ‰kola<br />
len pre nemecké deti, naopak, sme veºmi<br />
radi, Ïe ju v drvivej väã‰ine nav‰tevujú sloven<strong>sk</strong>é<br />
deti, ktoré sa tak˘mto spôsobom dokonale<br />
nauãia nemeck˘ jazyk. Dá sa povedaÈ, Ïe<br />
v tejto ‰kole vyrastá mladá generácia ºudí, ktorá<br />
bude v rozhodujúcej miere môcÈ nadviazaÈ na<br />
teraj‰ie úspechy nemecko-sloven<strong>sk</strong>ej hospodár<strong>sk</strong>ej<br />
ãi politickej spolupráce, pretoÏe z nich,<br />
azda, vzídu noví, jazykovo kvalitne vybavení<br />
manaÏéri, alebo úspe‰ní politici.<br />
Pri rozhovoroch s veºvyslancami zvyãajne<br />
zaãíname otázkou o bilaterálnych vzÈahoch<br />
na‰ich krajín, preto neurobím v˘nimku ani<br />
teraz, a rád by som sa Excelencia op˘tal na<br />
va‰e hodnotenie na‰ej spolupráce a kooperácie,<br />
pretoÏe máte ten najlep‰í prehºad o hospodár<strong>sk</strong>ych<br />
a investiãn˘ch aktivitách nemeck˘ch<br />
subjektov u nás. Kde vidíte ÈaÏi<strong>sk</strong>o na-<br />
‰ej spolupráce Ako vidíte pozitívne, ale aj –<br />
moÏno – negatívne stránky<br />
Musím povedaÈ, Ïe máme za sebou mimoriadne<br />
úspe‰n˘ rok nemecko-sloven<strong>sk</strong>ej spolupráce.<br />
MoÏno, bez zveliãovania, ten najlep‰í vôbec<br />
v osemnásÈroãnej histórii na‰ich vzÈahov.<br />
E‰te nikdy predt˘m sa na Sloven<strong>sk</strong>u v takom<br />
krátkom ãasovom odstupe nevystriedali náv‰tevy<br />
najvy‰‰ích predstaviteºov Spolkovej republiky<br />
Nemecko, ak v minulom roku. Zaãalo to náv‰tevou<br />
nemeckej kancelárky, ktorá sa zúãastnila<br />
na stretnutí Vy‰ehrad<strong>sk</strong>ej <strong>sk</strong>upiny a bilaterálne<br />
rokovala aj s vtedaj‰ou sloven<strong>sk</strong>ou premiérkou,<br />
prv˘ raz vôbec nav‰tívil Sloven<strong>sk</strong>ú republiku<br />
nemeck˘ minister zahraniãn˘ch vecí a<br />
napokon Sloven<strong>sk</strong>o nav‰tívil aj spolkov˘ prezident.<br />
Táto náv‰teva sa u<strong>sk</strong>utoãnila koncom<br />
septembra a mala veºk˘ v˘znam, pretoÏe nielen<br />
potvrdila vynikajúcu úroveÀ na‰ich bilaterálnych<br />
vzÈahov, ale z ná‰ho pohºadu osvetlila o<br />
nieão viac jednu z kapitol na‰ich vzÈahov, ktorá<br />
akoby pomaly upadala do zabudnutia a tou<br />
je situácia karpat<strong>sk</strong>˘ch Nemcov na Sloven<strong>sk</strong>u.<br />
Treba azda pripomenúÈ, Ïe karpat<strong>sk</strong>í Nemci<br />
pri‰li na toto územia pred 800 rokmi, aby svojim<br />
technick˘m umom prispeli k rozvoju tejto<br />
krajiny predov‰etk˘m rozvoju baníctva, remeselníctva,<br />
architektúry a in˘ch odvetví. Zanechali<br />
svoje stopy a aj keì sa ich poãet uÏ radikálne<br />
zníÏil – dnes sa ich k nemeckej men‰ine a nemeckému<br />
pôvodu priznáva iba niekoºko tisíc –<br />
chceli sme aj touto náv‰tevou pripomenúÈ v˘znam<br />
tejto kapitoly na‰ich spoloãn˘ch dejín.<br />
Musím e‰te medzi úspechmi tohto roka spomenúÈ,<br />
Ïe sa nám koneãne podarilo dotiahnuÈ<br />
právny status nemeckej ‰koly v Bratislave, ktorej<br />
ustanovenie trvalo päÈ rokov vo veºmi zdæhavom<br />
procese povoºovaní a pravidiel. Napokon<br />
sa to podarilo a touto cestou tieÏ ìakujem v‰etk˘m<br />
zainteresovan˘m, ktorí k tomuto v˘sledku<br />
prospeli. Nemecká ‰kola je totiÏ nielen vzdelávacou<br />
in‰titúciou v prvom rade, ale je dôleÏitá<br />
aj z pohºadu stabilizácie nemeck˘ch investícií<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u. PretoÏe, keì sa na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
majú objaviÈ manaÏéri z nemeck˘ch firiem, prvou<br />
otázkou b˘va umiestnenie ‰kolopovinn˘ch<br />
VráÈme sa v‰ak trochu nazad k otázke hospodár<strong>sk</strong>ej<br />
spolupráce. Ako vidíte na‰u bilaterálnu<br />
bilanciu Nemecko je bezpochyby<br />
najdôleÏitej‰ím hospodár<strong>sk</strong>ym partnerom<br />
pre sloven<strong>sk</strong>˘ priemysel a naopak to platí<br />
azda podobne.<br />
Najlep‰ím indikátorom, ãi dôkazom úzkeho<br />
prepojenia a spolupráce medzi sloven<strong>sk</strong>ou a nemeckou<br />
ekonomikou je spôsob, ak˘m sme sa vyrovnali<br />
s hospodár<strong>sk</strong>ou krízou nedávnych mesiacov.<br />
Bolo to v<strong>sk</strong>utku takmer raketové tempo.<br />
Hospodár<strong>sk</strong>y rast na úrovni 4 % na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
a 3 % v Nemecku, to sa len tak ºahko a v‰ade v<br />
Európe nevidí. Aj to je odrazom úzkeho prepojenia<br />
na‰ich ekonomík. Na Sloven<strong>sk</strong>u pôsobí<br />
viac ako 400 nemeck˘ch firiem a tie zamestnávajú<br />
viac ako 90 tisíc sloven<strong>sk</strong>˘ch zamestnancov.<br />
Je to dôleÏit˘ hospodár<strong>sk</strong>y ukazovateº, ktorému<br />
sa veºmi te‰íme. Je známe, Ïe najväã‰ou<br />
firmou je Volkswagen, ktor˘ svoju produkciu<br />
zv˘‰il o nov˘ model malého auta, ktor˘ vyrába<br />
v Bratislave. Ale to je len jeden príklad za v‰etky.<br />
Problémom, ktor˘ musíme rie‰iÈ nielen na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u, ale aj v Nemecku sa zaãína stávaÈ nedostatok<br />
kvalifikovanej pracovnej sily. Máme<br />
koncepciu, ktorú vypracovala Nemecko-sloven<strong>sk</strong>á<br />
obchodná komora, a ktorú chceme po<br />
vzore nemeckého priemyslu aplikovaÈ aj v spolupráci<br />
s veºk˘mi zamestnávateºmi u vás. UÏ<br />
pred dvoma rokmi sme ju predstavili na ministerstve<br />
práce, sociálnych vecí a rodiny a chceme<br />
ju znovu oprá‰iÈ a presadiÈ do praxe. Ak totiÏ<br />
bude ubúdaÈ a ch˘baÈ kvalifikovaná pracovná<br />
sila, môÏe to pre nemecké firmy znamenaÈ<br />
8
S L O V E N S K O - N E M E C K Á<br />
S P O L U P R Á C A<br />
existenãnú otázku a otázku pôsobenia v regióne.<br />
Keì ch˘bajú odborní pracovníci, nedá sa vyrábaÈ.<br />
V Nemecku musíme rie‰iÈ problém ch˘bajúcich<br />
100-tisíc inÏinierov. Treba túto situáciu<br />
braÈ veºmi váÏne a tu musí zasiahnuÈ aj politika,<br />
aby na‰la adekvátne rie‰enie.<br />
Je táto koncepcia viazaná na urãité hospodár<strong>sk</strong>e<br />
odvetvie, alebo je platná v‰eobecne<br />
Nie, nie je to ‰pecifická odvetvová koncepcia,<br />
ale platí pre v‰etky oblasti produkcie. Ide o vytvorenie<br />
ist˘ch odborn˘ch vzdelávacích akadémií,<br />
ktoré budú zastre‰ovaÈ rôzne odvetvia: elektrotechniku,<br />
strojárenstvo, chémiu a iné.<br />
So vzdelávaním, koncepciami, ‰kolami úzko<br />
súvisí aj téma, ktorej sa neúnavne venujete<br />
od svojho nástupu. Ide o vyuãovanie cudzích<br />
jazykov a rozhodnutie sloven<strong>sk</strong>ej vlády presadiÈ<br />
angliãtinu ako prv˘ povinn˘ jazyk na<br />
základn˘ch ‰kolách. Aké máte k tejto uÏ<br />
platnej zmene v˘hrady<br />
Áno, je to téma, ktorá súvisí s t˘m, ão som<br />
uÏ spomínal. V‰etko moje snaÏenie smerovalo<br />
k tomu, aby sme zachovali postavenie nemeckého<br />
jazyka nielen v ‰kol<strong>sk</strong>om systéme, ale na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u vôbec. Musím znovu zopakovaÈ, Ïe<br />
to nie je „útok na angliãtinu“, naopak – nemáme<br />
vôbec niã proti vyuãovaniu tohto jazyka. Ale<br />
ide nám moÏnosÈ zachovania v˘beru. Angliãtina<br />
je dnes uÏ samozrejmosÈou, uãia sa ju malé<br />
deti v ‰kôlkach a príleÏitostí na zdokonalenie sa<br />
im po<strong>sk</strong>ytujú aj internetové médiá, poãúvanie<br />
hudby v rádiách, ãi iné moÏnosti. Ale popri angliãtine<br />
je predov‰etk˘m v stredoeuróp<strong>sk</strong>om<br />
priestore nemeck˘ jazyk, pri v‰etkej <strong>sk</strong>romnosti,<br />
najdôleÏitej‰í. A na dôleÏitosti zí<strong>sk</strong>ava aj<br />
vìaka hospodár<strong>sk</strong>emu prepojeniu na‰ich krajín,<br />
veì nemecké firmy hºadajú predov‰etk˘m tak˘ch<br />
spolupracovníkov, ktorí ovládajú nemãinu.<br />
Samozrejme, Ïe veºké koncerny a podniky<br />
komunikujú so svojimi centrálami po anglicky,<br />
ale na Sloven<strong>sk</strong>u pôsobia stovky stredn˘ch nemeck˘ch<br />
podnikov, kde komunikaãn˘m jazykom<br />
je bezpochyby nemãina.<br />
Zaregistrovali sme v tejto súvislosti aj iniciatívy<br />
Spoloãnosti uãiteºov nemeckého jazyka<br />
a germanistov Sloven<strong>sk</strong>a, ktorá sa snaÏila aj<br />
v spolupráci s Goetheho in‰titútom vyvíjaÈ<br />
iniciatívu na zmiernenie dopadov nového<br />
‰kol<strong>sk</strong>ého zákona vo vyuãovaní cudzích jazykov.<br />
Ako ju vnímate Myslíte, Ïe sa dá zákon,<br />
alebo jeho úãinnosÈ e‰te modifikovaÈ<br />
Samozrejme, Ïe sa nemôÏeme mie‰aÈ do zákonodarstva,<br />
to je prirodzené, ale môÏeme podporovaÈ<br />
aktivity obãian<strong>sk</strong>ych a profesijn˘ch<br />
zdruÏení. MôÏeme pozorovaÈ, ako tento zákon<br />
zmení postavenie nemeckého jazyka na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
a máme prvé indície na to, Ïe sa situácia<br />
nevyvíja pozitívne. Na mnoh˘ch ‰kolách<br />
zredukovali vyuãovanie nemãiny. Predt˘m bol<br />
beÏn˘ model v˘uãby cudzích jazykov, keì na<br />
‰kole bolo 5 hodín angliãtiny a 4 hodiny nemãiny<br />
do t˘ÏdÀa. Dnes sa situácia obracia v neprospech<br />
nemeckého jazyka a 2 hodiny sa uberú<br />
v prospech angliãtiny a pomer vyuãovania sa<br />
obráti na 7 ku 2 v neprospech nemãiny. A uznáte,<br />
Ïe pri dvojhodinovke vyuãovania cudzieho<br />
jazyka do t˘ÏdÀa sa Ïiadnu cudziu reã nenauãíte.<br />
To nie je moÏné. Ale v plnej nahote sa tento<br />
problém prejaví v dlhodobom horizonte, pretoÏe<br />
Ïiaci stratia záujem o vyuãovanie nemeckého<br />
jazyka a aj motiváciu sa ho uãiÈ a prejaví<br />
sa to v in˘ch súvislostiach – ãi uÏ napríklad v<br />
turistickom ruchu, v hospodár<strong>sk</strong>ej sfére a koniec<br />
koncov aj vo vzdelávaní. Pokú‰ame sa preto<br />
udrÏaÈ tak˘ stav, aby sme nemeck˘ jazyk zo ‰kôl<br />
nestratili. âomu ale vôbec nerozumieme, to je<br />
ochudobnenie detí – alebo ak chcete rodiãov –<br />
o moÏnosÈ zvoliÈ si tak˘ cudzí jazyk ako prv˘,<br />
ktor˘ povaÏujú pre seba za v˘hodn˘. PretoÏe ak<br />
porovnáme poãet maturantov v cudzích jazykoch,<br />
tak z angliãtiny maturovalo vlani 35-tisíc<br />
Ïiakov a z nemãiny 15-tisíc a aÏ ìaleko za nimi<br />
sú ostatné cudzie jazyky. Aj z toho je jasné, Ïe<br />
nemãina mala doteraz v˘znamné postavenie v<br />
sloven<strong>sk</strong>om ‰kol<strong>sk</strong>om systéme, obávame sa<br />
v‰ak, Ïe ho práve preferovaním angliãtiny – ktorá<br />
je silná sama o sebe – postupne stratí.<br />
Táto otázka dozaista ovplyvÀuje nielen tzv.<br />
veºkú politiku ãi hospodárstvo, ale aj Ïivot<br />
tzv. jednoduch˘ch ºudí. Dá sa to pozorovaÈ<br />
predov‰etk˘m na kultúrnej spolupráci na‰ich<br />
národov. Ako hodnotíte túto oblasÈ<br />
Existuje tu istá deºba práce. V na‰om ‰táte sú<br />
za kultúrne aktivity zodpovedné jednotlivé poboãky<br />
Goetheho in‰titútu, ktor˘ má vo svojej<br />
ãinnosti aktivity zamerané predov‰etk˘m na<br />
vzdelávanie a kultúru. Existuje u nás aj DAAD<br />
– Nemecká akademická v˘menná sluÏba, ktorá<br />
deleguje lektorov nemeckého jazyka na univerzity<br />
a vysoké ‰koly a sprostredkúva pobyty<br />
pre talentovan˘ch zahraniãn˘ch ‰tudentov v<br />
SRN. Okrem toho organizujeme aj tzv. Diplom<br />
z nemeckého jazyka, ão sú jazykové <strong>sk</strong>ú‰ky,<br />
ktor˘ch urãit˘ stupeÀ zaruãuje absolventovi akceptáciu<br />
znalosti nemeckého jazyka pre ‰túdium<br />
a zamestnanie u nás. Na Sloven<strong>sk</strong>u pôsobí<br />
momentálne 30 uãiteºov z Nemecka, ktor˘ch<br />
delegujeme a financujeme z ná‰ho, nemeckého<br />
rozpoãtu – ão je takisto nemalá investícia<br />
do rozvoja vzájomn˘ch vzÈahov. Ak to spoãítam,<br />
tak celkovo investujeme do jazykov˘ch a vzdelávacích<br />
aktivít na Sloven<strong>sk</strong>u 2,5 milióna eur.<br />
Aj to je jedn˘m z argumentov, ktoré som pouÏil<br />
v di<strong>sk</strong>usii s predstaviteºmi sloven<strong>sk</strong>ej vlády a<br />
ministerstva ‰kolstva. Nehovoriac o tom, Ïe na<br />
tomto území sa po nemecky hovorilo uÏ pred<br />
800 rokmi, kedy o angliãtine nikto e‰te nechyroval.<br />
Nielen na Sloven<strong>sk</strong>u, ale aj v Nemecku rezonujú<br />
otázky, ktoré úzko súvisia s pamäÈou národa<br />
a s udalosÈami, ktoré v roku 1989 umoÏnili<br />
slobodné nad˘chnutie sa ºuìom v b˘val˘ch<br />
komunistick˘ch ‰tátoch. Viem, Ïe máte<br />
osobnú, intenzívnu <strong>sk</strong>úsenosÈ z tohto obdobia<br />
a preto by ma zaujímalo, ako dostaÈ do<br />
povedomia mladej generácie, ktorá tieto udalosti<br />
vníma len a len sprostredkovane, dôle-<br />
ÏitosÈ hodnôt, o ktoré i‰lo vtedy, a o ktoré<br />
musí ísÈ aj dnes. Akosi akoby príli‰ samozrejme<br />
vnímajú slobodu a demokraciu.<br />
„ZaslúÏi len ten slobodu si s Ïitím, kto denne<br />
o Àu bojuje,“ ak sa nem˘lim, to je citát z Goetheho<br />
Fausta. A to vysvetºuje v‰etko. Naozaj<br />
musíme o slobodu usilovaÈ kaÏd˘ deÀ, inak ju<br />
ºahko stratíme. Îelezná opona naozaj siahala od<br />
Baltického mora aÏ k âiernemu moru a dnes si<br />
mnohí ani v Nemecku nevedia predstaviÈ, Ïe obãania<br />
NDR nemohli cestovaÈ v podstate nikam.<br />
A t˘m, Ïe sa cel˘ systém zrútil ako domãek z karát,<br />
uvoºnila sa nielen cesta k zjednoteniu Nemecka,<br />
ale k zjednoteniu celej Európy. A mladí<br />
ºudia sa o tom ãasto dozvedajú len z rozprávania<br />
svojich rodiãov. Za dôleÏité povaÏujem<br />
predov‰etk˘m to, aby sme spoznali hodnotu a<br />
cenu slobodu. Îe to je hodnota, ktorá nám umoÏ-<br />
Àuje rozhodovaÈ o svojom osude slobodne, Ïe<br />
nám nikto nestavia nijaké umelé prekáÏky. Îe<br />
im nikto neprikazuje, ão majú ‰tudovaÈ a ão<br />
nesmú ‰tudovaÈ, kam môÏu a kam nemôÏu ísÈ.<br />
Dnes si to naozaj nevedia predstaviÈ, ako dokonale<br />
bola chránená hranica medzi tzv. V˘chodom<br />
a Západom, a to dokonca medzi dvoma socialistick˘mi<br />
‰tátmi. âo ma to stálo námahy, k˘m<br />
som mohol ako veºvyslanec v Budape‰ti prekroãiÈ<br />
hranicu z vtedaj‰ieho âe<strong>sk</strong>osloven<strong>sk</strong>a do<br />
Maìar<strong>sk</strong>a. Sloboda a mier v Európe, ktor˘ trvá<br />
uÏ 66 rokov – to sú hodnoty, ktoré treba neustále<br />
pripomínaÈ, a za ktoré sa oplatí stále bojovaÈ.<br />
Mlad˘m treba pripomínaÈ, Ïe majú spoluzodpovednosÈ<br />
za to, ãi tieto hodnoty pretrvajú<br />
aj v ãase, keì uÏ budú vychovávaÈ vlastné deti.<br />
KaÏd˘ má ‰ancu, preÏiÈ svoj Ïivot naplno, zodpovedne<br />
vyuÏiÈ príleÏitosÈ, ktorú mu sloboda ponúka.<br />
Ak zí<strong>sk</strong>am dobré vzdelanie, dokáÏem sa<br />
dobre uplatniÈ. Doma alebo aj v zahraniãí. A tam<br />
sa kruh na‰ich tém uzatvára. Nenaplnili sa ani<br />
obavy, ktoré zaznievali z médií, Ïe po 1. máji<br />
2011 sa pohnú davy Slovákov a zaplavia pracovn˘<br />
trh v Nemecku ãi Rakú<strong>sk</strong>u. Je to úplne prirodzené,<br />
Ïe aj ºudia od nás chodia za prácou do<br />
krajín, kde nájdu lep‰ie uplatnenie.<br />
9
S L O V E N S K Á<br />
E N E R G E T I K A<br />
Parn˘ stroj otvoril pred viac ako tristo rokmi dvere priemyselnej revolúcii. Ale aÏ vynález automobilu,<br />
v˘roby elektriny, Ïiarovky a telegrafu koncom 19. storoãia zmenili svet na nepoznanie. Po revoluãnej<br />
zmene v telekomunikáciách – prechodom od pevnej linky k bezdrôtovej sieti – prichádza na<br />
rad aj automobil. Storoãie dominancie vznetového motora a fosílnych palív dnes ustupuje.<br />
Uvoºnené pozície obsadzuje vodíkov˘, hybridn˘ a ãisto elektrick˘ pohon.<br />
Elektromobilita na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
Konrad Kreuzer, predseda predstavenstva<br />
ZSE a E.ON Sloven<strong>sk</strong>o, a. s.<br />
Elektromotor pritom nie je novinkou – pouÏíval<br />
sa uÏ koncom 19. storoãia. Ne‰ikovn˘m<br />
je stále len spôsob <strong>sk</strong>ladovania „paliva“<br />
– elektrickej energie. Na rovnakú vzdialenosÈ<br />
dojazdu bez dotankovania potrebuje auto<br />
s dieselov˘m motorom len 50-litrovú nádrÏ,<br />
ale zásobník elektrickej energie (ºudovo „batéria“)<br />
v elektromobile by potreboval váÏiÈ aÏ<br />
2,5 tony. Preto sa v 20. storoãí presadili vznetové<br />
motory nad elektrick˘mi.<br />
Prvé rozsiahlej‰ie pokusy s ãisto elektrick˘m<br />
pohonom <strong>sk</strong>onãili v 90. rokoch 20. storoãia<br />
fia<strong>sk</strong>om. Ani úvod 21. storoãia nebol závratne<br />
dynamick˘ – v roku 2011 predstavili<br />
svetové automobilky len 14 nov˘ch typov<br />
elektromobilov a ich celosvetov˘ predaj dosiahol<br />
pribliÏne 43 000 kusov. To je poãet, ktor˘<br />
netvorí ani len desatinu roãnej produkcie<br />
áut v sloven<strong>sk</strong>˘ch závodoch VW, PSA-Citroën<br />
a Kia.<br />
Európa, ktorá sa na celkovom objeme predaja<br />
r. 2011 podieºa zhruba ‰tvrtinou, má tak<br />
k cieºu 5 miliónov kusov do roku 2020 (predpoklad<br />
Európ<strong>sk</strong>ej komisie) e‰te naozaj dlhú<br />
cestu. V oblasti infra‰truktúry sa v rokoch<br />
2010 aÏ 2011 otvorilo vo svete okolo 7 000<br />
nabíjacích staníc, ão je v porovnaní s poãtom<br />
t˘ch benzínov˘ch stále zanedbateºné mnoÏstvo.<br />
Tempo rozvoja i v tejto oblasti preto podmieÀuje<br />
ãi uÏ geniálny vynález (zásobník<br />
elektrickej energie), systém dotácií a in˘ch foriem<br />
podpory alebo cena fosílnych palív a<br />
schopnosÈ automobiliek spustiÈ <strong>sk</strong>utoãnú sériovú<br />
v˘robu elektromobilov. Spolu s postupujúcou<br />
urbanizáciou vo svete tieto faktory<br />
vytvárajú priaznivé podmienky na dynamick˘<br />
v˘voj v tomto smere.<br />
V¯HODY A NEV¯HODY<br />
ELEKTROMOBILITY<br />
Elektromobilita je uÏ teraz ideálnym konceptom<br />
na dopravu v husto ob˘van˘ch aglomeráciách.<br />
AÏ 80 % jázd obyvateºa EÚ nepresiahne<br />
denne vzdialenosÈ 70 km, ão úplne<br />
staãí pre kapacitu dojazdu elektromobilu. Takáto<br />
jazda produkuje nulové priame emisie v<br />
mieste prevádzky a hluãnosÈ je limitovaná<br />
na zvuk pneumatík na ceste. VyuÏívanie elektrickej<br />
energie premiestÀuje produkciu emisií<br />
mimo sídiel, priãom takto zí<strong>sk</strong>ané „palivo“<br />
zniÏuje prevádzkové náklady auta na ‰tvrtinu<br />
v porovnaní s klasick˘m motorom. Asynchrónny<br />
elektromotor navy‰e vyÏaduje len<br />
minimálnu údrÏbu. Pri vy‰‰om poãte elektromobilov<br />
by ich zásobníky elektrickej energie<br />
mohli tvoriÈ aj v˘znamn˘ prvok regulácie<br />
stability elektrickej siete.<br />
PrekáÏky r˘chlej‰ieho rozvoja sú v‰ak e‰te<br />
stále vysoké. Najvy‰‰ou je cena elektromobilu,<br />
ktorá takmer trikrát presahuje cenu porovnateºného<br />
auta na klasick˘ pohon (viac ako<br />
26 000 eur za vozidlo niωej strednej triedy).<br />
Sekunduje jej dojazd, ktor˘ pri vyuÏití súãasn˘ch<br />
zásobníkov (batérií) je na úrovni maximálne<br />
130 aÏ 150 km. Chladné poãasie doká-<br />
Ïe dojazdovú vzdialenosÈ zníÏiÈ i na polovicu.<br />
Taká je priama <strong>sk</strong>úsenosÈ z jazdy v zimn˘ch<br />
mesiacoch – s pusten˘m kúrením klesá<br />
na cca 70 km. Spôsob nabíjania a potrebn˘ ãas<br />
k úkonu má tieÏ niekoºko nedostatkov. Nabíjanie<br />
klasickou domácou zásuvkou trvá do 7<br />
hodín (z 0 na 100% kapacity batérie). Jednosmerné<br />
nabíjanie s v˘konom 50 kW v‰ak potrebn˘<br />
ãas <strong>sk</strong>racuje iba na 20 minút. Domáce<br />
nabíjanie sa preto bude vyuÏívaÈ primárne<br />
cez noc alebo na firemn˘ch parkovi<strong>sk</strong>ách,<br />
k˘m r˘chlonabíjanie sa uplatní <strong>sk</strong>ôr na ãerpacích<br />
staniciach, odpoãívadlách pri cestách ãi<br />
in˘ch vytipovan˘ch miestach na akútne dobitie<br />
v prípade potreby.<br />
V budúcnosti oãakávame kombináciu viacer˘ch<br />
foriem nabíjania, kde by sa komfort<br />
mal ão najviac priblíÏiÈ tomu, na ak˘ sme<br />
zvyknutí pri klasickom tankovaní. Argument<br />
o nedostupnosti nabíjacej infra‰truktúry je<br />
síce pravdiv˘, ale stavaÈ nabíjacie stanice pre<br />
neexistujúce autá by bolo ako stavaÈ bazény<br />
pre neplavcov. Ani mobilné telefóny nemali<br />
okamÏité celonárodné pokrytie sieÈou vysielaãov<br />
signálu – ich stavba trvala niekoºko rokov.<br />
SITUÁCIA NA SLOVENSKU<br />
Prvé elektromobily sa predstavili e‰te v<br />
90. rokoch 20. storoãia, ale koncepãnej‰í prístup<br />
pri‰iel aÏ so svetov˘m trendom zvy‰ovania<br />
cien palív a ekologick˘ch tlakov. Na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
je dnes na cestách len asi 20 elektromobilov,<br />
ktoré zakúpili prevaÏne energetické<br />
spoloãnosti na testovanie prevádzky. V krajine<br />
zatiaº ch˘ba trh, nad‰enie pre vec i koncepcia<br />
rozvoja elektromobility v rámci národnej<br />
dopravnej infra‰truktúry.<br />
Ministerstvo hospodárstva pod vedením<br />
ministra Juraja Mi‰kova sa v r. 2011 ujalo úlohy<br />
národného koordinátora a „patróna“ rozvoja<br />
elektromobility. Minister podºa vzoru<br />
Nemecka vyzval na januárovej konferencii<br />
10
S L O V E N S K Á<br />
E N E R G E T I K A<br />
MH SR v tomto roku na vytvorenie spoloãnej<br />
národnej platformy pre elektromobilitu.<br />
Fórum, ktoré by tvorili vládne a mimovládne<br />
in‰titúcie spolu s automobilkami a energetick˘mi<br />
spoloãnosÈami (správcami distribuãnej<br />
siete), by vypracovalo celkov˘ koncept<br />
moÏného rozvoja alebo minimálne odporúãania<br />
krokov potrebn˘ch na jeho ‰tandardizáciu.<br />
Sloven<strong>sk</strong>o má v tomto smere unikátnu pozíciu.<br />
Na na‰om území pôsobia tri automobilky<br />
s vlastn˘mi subdodávateºmi a technické<br />
smery z oblasti dopravy a automobilizmu<br />
majú na univerzitách bohatú tradíciu.<br />
Na vytvorenie platformy je napriek istému<br />
<strong>sk</strong>lzu e‰te stále ãas. Sloven<strong>sk</strong>o sa nachádza v<br />
‰tádiu ujasnenia si cieºov a zaradenia pre tento<br />
druh dopravy a identifikácie v‰etk˘ch potrebn˘ch<br />
úãastníkov di<strong>sk</strong>usie. Prepojenie na<br />
existujúce sektory hospodárstva a dopravy k<br />
vytvoreniu synergického efektu je tieÏ e‰te len<br />
na zaãiatku. Elektromobilita neexistuje samostatne<br />
– je to téma, ktorá vychádza z existujúcich<br />
priemyseln˘ch politík a vzájomne<br />
ich prepája.<br />
Lídrom praktick˘ch krokov sú zatiaº len tradiãné<br />
energetické spoloãnosti, od ktor˘ch sa<br />
oãakáva v˘znamn˘ príspevok do rozvoja infra‰truktúry<br />
v podobe nabíjacích staníc. Preto<br />
Západosloven<strong>sk</strong>á energetika (ZSE) a spoloãnosti<br />
SSE, VSE a SE/Enel sú dnes najväã-<br />
‰ími majiteºmi „autoparku“ na Sloven<strong>sk</strong>u,<br />
ktor˘ testuje moÏnosti elektrickej sústavy a<br />
vplyvu nabíjania vozidiel na jej stabilitu. Prípadová<br />
‰túdia pripravená zo strany IBM pre<br />
ZSE napríklad ukázala, Ïe do poãtu cca<br />
5 000 vozidiel by súãasná kapacita elektrickej<br />
siete západného Sloven<strong>sk</strong>a zvládla simultánne<br />
nabíjanie tohto poãtu bez zásadnej‰ieho<br />
vplyvu na investície do elektrickej siete.<br />
Nad 5 000 áut sa v‰ak uÏ vyÏaduje investovaÈ<br />
rádovo v miliónoch eur do posilnenia<br />
uzlov˘ch bodov sústavy. Nárast poãtu elektromobilov<br />
nemá radikálny dosah na samotnú<br />
spotrebu elektrickej energie, ale práve na<br />
jej distribúciu.<br />
Pred rokom mali veºké energetické spoloãnosti<br />
plány aj v stredoeuróp<strong>sk</strong>om regióne plány<br />
na in‰taláciu desiatok staníc na nabíjanie<br />
striedav˘m prúdom (normálne nabíjanie).<br />
Dnes svoje plány prehodnocujú a posúvajú<br />
viac do budúcnosti. Rok 2011 totiÏ <strong>sk</strong>lamal<br />
ako vlajkov˘ rok prudkého nárastu predaja<br />
elektromobilov vo svete. Namiesto Európy sa<br />
vedúcimi trhmi predaja stali Japon<strong>sk</strong>o a USA.<br />
Preto v Európe zatiaº nachádzame <strong>sk</strong>ôr individuálne<br />
úsilia a pilotné projekty, ktoré oboznamujú<br />
verejnosÈ a politikov s rôznymi aspektami<br />
tohto nového druhu autodopravy.<br />
PROJEKT VIBRATE<br />
Elektromobilita má v súãasnej podobe e‰te<br />
stále ìaleko k reálnemu biznisovému modelu.<br />
Západosloven<strong>sk</strong>á energetika preto privítala<br />
moÏnosÈ zapojiÈ sa do cezhraniãného projektu<br />
Európ<strong>sk</strong>ej komisie s názvom VIBRA-<br />
Te. V projekte testuje jednotlivé technologické<br />
komponenty, ich spoºahlivosÈ a akceptáciu<br />
zo strany verejnosti, teda zákazníkov.<br />
VIBRATe, ako napovedá názov, je pilotn˘<br />
projekt prepojenia Viedne a Bratislavy sieÈou<br />
nabíjacích staníc tak, aby doprava medzi t˘mto<br />
dvojmestím bola spoºahlivá a bezpeãná i<br />
pre elektromobily. Ide o svojho charakteru<br />
najväã‰í projekt v tejto oblasti na Sloven<strong>sk</strong>u.<br />
Spolufinancovan˘ z Programu cezhraniãnej<br />
spolupráce Sloven<strong>sk</strong>o – Rakú<strong>sk</strong>o 2007 – 2013<br />
projekt spája päÈ energetick˘ch podnikov – na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u ZSE a mimovládne Energetické<br />
centrum Bratislava, plus rakú<strong>sk</strong>e podniky<br />
Verbund, Wien Energie a EVN. Projekt potrvá<br />
do decembra 2013 a je predpoklad, Ïe polo-<br />
Ïí základ pre ìal‰í rozvoj infra‰truktúry aj na<br />
v˘chod republiky, ãi k susedom v âe<strong>sk</strong>u a<br />
Maìar<strong>sk</strong>u.<br />
Primárnym cieºom je ukáÏka elektromobility<br />
ako súãasti beÏnej dopravy. V Bratislave<br />
jazdí od zaãiatku januára 2012 päÈ elektromobilov<br />
typu Citroen C-Zero, ktoré po<strong>sk</strong>ytlo financovanie<br />
projektu. Ich zmluvn˘mi uÏívateºmi<br />
sú Magistrát mesta Bratislava, Mest<strong>sk</strong>á<br />
ãasÈ PetrÏalka, Bratislav<strong>sk</strong>˘ samosprávny<br />
kraj, Ministerstvo hospodárstva a Ministerstvo<br />
pôdohospodárstva a regionálneho rozvoja<br />
SR. KaÏdá in‰titúcia má nain‰talovanú vlastnú<br />
nabíjaciu stanicu vo svojich priestoroch a<br />
autá sú zaradené do ich vozového parku. Po<br />
dvoch mesiacoch vyuÏívania elektromobilov<br />
(január a február) spoloãne najazdili viac ako<br />
4 300 km ãisto elektrick˘ch kilometrov, ão je<br />
vzhºadom na chladné poãasie nad rámec oãakávania.<br />
Ak by sa tieto kilometre porovnali s<br />
klasick˘m autom v danej triede s emisiami<br />
120 g na km, tak prejdená vzdialenosÈ sa zaobi‰la<br />
bez 516 kg emisií CO 2 v Bratislave.<br />
Korektne v‰ak treba pripomenúÈ, Ïe v˘roba<br />
elektrickej energie na Sloven<strong>sk</strong>u produkuje<br />
CO 2 emisie, a teda celková „zelenosÈ“ elektromobility<br />
je priamo nadviazaná na energetick˘<br />
mix zdrojov v danej krajine.<br />
Druh˘m cieºom projektu je prepojenie<br />
miest ViedeÀ a Bratislava r˘chlonabíjacími<br />
stanicami tak, aby vodiãi v danom priestore<br />
neboli obmedzení dojazdom. Doplnia ich minimálne<br />
ìal‰ie dve stanice s normálnym nabíjaním<br />
na území Bratislavy. Táto infra‰truktúra<br />
bude dostupná do konca prvého polroku<br />
2012. V súãasnosti sa hºadá vhodnú lokalitu<br />
pre r˘chlonabíjaciu stanicu a proces obstaranie<br />
je uÏ v plnom prúde.<br />
Tretím cieºom je otestovanie viacer˘ch platobn˘ch<br />
moÏností za „tankovanú“ elektrickú<br />
energiu. Vodiãi na oboch strán hranice by tak<br />
nemali maÈ problém nabíjaÈ a zaplatiÈ. Po<br />
splnení vy‰‰ie uveden˘ch troch cieºov budeme<br />
maÈ ucelen˘ systém, ktor˘ nám po<strong>sk</strong>ytne<br />
dostatok dát pre zber a vyhodnocovanie údajov<br />
z nabíjacích staníc, jazdy elektromobilov<br />
a z rozdan˘ch dotazníkov na subjektívne pohºady<br />
vodiãov. Zaujímavé bude porovnanie<br />
‰t˘lu jazdenia, denne najazden˘ch kilometrov,<br />
spotrebovanej elektrickej energie a vyuÏívania<br />
nabíjacích staníc nielen medzi sloven<strong>sk</strong>˘mi<br />
uÏívateºmi, ale aj v porovnaní s<br />
vodiãmi v Rakú<strong>sk</strong>u. Tieto údaje budú slúÏiÈ<br />
pri ìal‰om rozhodovaní o smerovaní elektromobility.<br />
AKO ëALEJ<br />
V súãasnosti vo svete dochádza k tvorbe<br />
partnerstiev a aliancií medzi hlavn˘mi súãasn˘mi<br />
a budúcimi hráãmi na poli elektromobility.<br />
Jednotlivé krajiny definujú svoje<br />
stratégie a vízie, bez ktor˘ch domáce subjekty<br />
(súkromné, ale aj akademické) majú sÈaÏenú<br />
rozhodovaciu pozíciu. Aktéri, ktorí v tejto<br />
novej oblasti vidia svoju budúcnosÈ, testujú<br />
technológiu a reakcie verejnosti prostredníctvom<br />
pilotn˘ch projektov. Ruka trhu, akokoºvek<br />
v súãasnosti kritizovaná, musí stanoviÈ<br />
reálne ceny elektromobilov a ostatnej potrebnej<br />
infra‰truktúry. V tomto zhrnutí je zadefinované,<br />
ak˘m smerom by sa mali uberaÈ<br />
‰tátne orgány a reflektuje zároveÀ aktivity,<br />
ktoré uÏ v súãasnosti Západosloven<strong>sk</strong>á energetika<br />
vyvíja.<br />
Viac sa o projekte VIBRATe dozviete na<br />
www.emobility-vibrate.eu<br />
Peter ·EVCE,<br />
projektov˘ manaÏér, E.ON Sloven<strong>sk</strong>o<br />
11
A U T O M O B I L O V ¯ P R I E M Y S E L<br />
KeìÏe âína sa povaÏuje za svetovo najväã‰í trh na predaj a v˘voz automobilov a bude ním aÏ do roku<br />
2025 a zároveÀ sa oãakáva dopyt po elektromobiloch aj na rozvíjajúcich sa trhoch, hráãi na globálnych<br />
automobilov˘ch trhoch by mali maÈ jasnej‰iu predstavu o ìal‰om postupe v otázkach rozhodujúcich<br />
pre tento priemysel. Podºa 13. roãníka publikácie vydanej spoloãnosÈou KPMG International nazvanej<br />
Global Automotive Executive Survey sa zdá, Ïe jasnú predstavu e‰te nemajú.<br />
Svetoví hráãi na automobilovom trhu<br />
sú si do roku 2025 istí iba<br />
elektromobilmi a „mest<strong>sk</strong>˘mi“ autami<br />
veºa nov˘ch príleÏitostí, ale na druhej strane<br />
môÏu tieÏ oãakávaÈ silnú konkurenciu v rámci<br />
tradiãn˘ch a nov˘ch technológií na domácich<br />
trhoch z BRIC krajín (Brazília, Ru<strong>sk</strong>o,<br />
India, âína).“<br />
„V˘sledky v tomto roku, v porovnaní s v˘sledkami<br />
z predchádzajúcich rokov hovoria,<br />
Ïe odborníci v oblasti automobilového priemyslu<br />
nemajú stále úplne jasnú predstavu o<br />
tom, kam ich priemysel smeruje,“ hovorí<br />
Mathieu Meyer, KPMG Head of Automotive<br />
pre Európu a partner v nemeckej firme. „Jedna<br />
vec je istá – elektromobily sú najdôleÏitej-<br />
‰ím trendom v odvetví. Ako a kedy bude plne<br />
elektrick˘ pohon realitou, to záleÏí od mnoh˘ch<br />
zloÏit˘ch a navzájom prepojen˘ch faktorov.“<br />
K˘m priemysel pokraãuje v zvaÏovaní relatívnych<br />
v˘hod rôznych technológií elektrifikovaného<br />
paliva, je zrejmé, Ïe vlastníctvo<br />
ãasti e-komponentov (batérie a chémia, v˘konová<br />
elektronika, e-motory, ãlánky a balenia<br />
a iné) bude vyvolávaÈ silnú konkurenciu medzi<br />
v˘robcami originálych zariadení (OEM<br />
v˘robcami) a dodávateºmi. PäÈdesiat ‰tyri<br />
percent respondentov uviedlo, Ïe do roku<br />
2025 dodávatelia elektrick˘ch komponentov<br />
zí<strong>sk</strong>ajú na dôleÏitosti a ‰tyridsaÈ percent respondentov<br />
predpokladá, Ïe OEM v˘robcovia<br />
budú okrem tradiãn˘ch pohonn˘ch technológií<br />
zvy‰ovaÈ svoj vplyv aj v tejto oblasti.<br />
Elektromobily sa zrejme roz‰íria z Ázie. Ale<br />
aká technológia sa pouÏije<br />
Respondenti v Ázii, âíne a Japon<strong>sk</strong>u predpovedajú<br />
do roku 2025 vy‰‰iu penetráciu<br />
plne elektrick˘ch automobilov ako celosvetov˘<br />
priemer. Viac ako 50 % respondentov z<br />
âíny oãakáva, Ïe 11 aÏ 25 % (t. j. 4 aÏ 9 miliónov<br />
vozidiel) registrácií budú predstavovaÈ<br />
e-autá, zatiaº ão 46% respondentov z Japon<strong>sk</strong>a<br />
predpovedá, Ïe registrácia e-aut prekroãí<br />
hranicu 25 %. Na rozdiel od toho 50 % respondentov<br />
v USA verí, Ïe registrácia e-áut<br />
bude predstavovaÈ do roku 2025 len 6 aÏ<br />
10 %.<br />
V˘sledky prie<strong>sk</strong>umu zaujímavo ukazujú, Ïe<br />
ázij<strong>sk</strong>í a europ<strong>sk</strong>i OEM v˘robcovia s najväã‰ou<br />
pravdepodobnosÈou zí<strong>sk</strong>ajú poãas nasledujúcich<br />
piatich rokov obrov<strong>sk</strong>˘ podiel na<br />
trhu a oãakáva sa, Ïe sedem z desiatich najr˘chlej‰ie<br />
narastajúcich v˘robcov áut bude z<br />
Ázie. Navy‰e, väã‰ina op˘tan˘ch verí, Ïe<br />
âína bude viesÈ v predaji a v˘voze vozidiel<br />
do roku 2017, na druhom mieste bude USA<br />
a o tretie miesto sa bude deliÈ Brazília a India.<br />
„Nበprie<strong>sk</strong>um tieÏ ukázal, Ïe 75% respondentov<br />
verí, Ïe vyspelé a rozvíjajúce sa<br />
trhy sa navzájom pribliÏujú, ão bude znamenaÈ,<br />
Ïe moÏnosti a v˘zvy pre oba druhy trhov<br />
budú rovnaké,“ hovorí Chang Soo Lee,<br />
KPMG Head of Automotive pre Áziu.<br />
„To má veºk˘ dopad na OEM v˘robcov z<br />
vyspel˘ch trhov – na jednej strane budú maÈ<br />
Urbanistická mobilita a connected car<br />
(auto komunikujúce pomocou internetu,<br />
alebo mobilnej siete)<br />
ëal‰ou ãasÈou, ktorú sa v˘robcovia snaÏia<br />
kontrolovaÈ, sú okrem palivov˘ch technológií<br />
aj urbanistické mobility sluÏby, connected<br />
car technologie, nové spojenectvá a partnerstvá<br />
na preniknutie do inovácií a unikátnych<br />
schopností. Urbanistická mobilita sa<br />
r˘chlo rozvíja najmä v USA a Japon<strong>sk</strong>u, kde<br />
si viac ako 60 % op˘tan˘ch myslí, Ïe urbanistické<br />
plánovanie bude maÈ vplyv na kon-<br />
‰trukciu vozidiel a ich pouÏitie. V Nemecku<br />
si to prekvapujúco myslí len 38 %.<br />
·túdia ukazuje, Ïe potenciálna základÀa<br />
mest<strong>sk</strong>˘ch zákazníkov pre BRIC trhy a trhy<br />
Severná Amerika, Západná Európa a Japon<strong>sk</strong>o<br />
sa bude pohybovaÈ medzi 5 – 16% ão je<br />
asi 110 – 230 miliónov zákazníkov v nasledujúcich<br />
15 rokoch. Oãakáva sa, Ïe Brazília<br />
bude hlavn˘m trhom pre dopravné sluÏby; priãom<br />
42 % respondentov predpovedá, Ïe viac<br />
ako 25 % mest<strong>sk</strong>ého obyvateºstva krajiny<br />
bude vyuÏívaÈ tieto sluÏby do roku 2026. Celkovo<br />
má najväã‰í potenciál staÈ sa hlavn˘m<br />
lídrom na trhu dopravn˘ch sluÏieb âína, kde<br />
sa oãakáva 90 miliónov potenciálnych zákazníkov.<br />
KeìÏe u mlad˘ch mest<strong>sk</strong>˘ch vodiãov rastie<br />
záujem o zdieºanie automobilov a nie o ich<br />
vlastníctvo, OEM v˘robcovia tak majú moÏnosÈ<br />
dominovaÈ na tomto trhu. Respondenti z<br />
celého sveta majú ale rozliãné názory na to,<br />
kto by mohol kontrolovaÈ tento narastajúci trh<br />
mobility sluÏieb. Takmer 30% z nich verí, Ïe<br />
spoloãné partnerstvá medzi OEM v˘robcami<br />
a mobility inovátormi v tomto sektore by<br />
predstavovali úspe‰nú cestu.<br />
Plne integrované conneted vozidlo sa uÏ<br />
dlho oãakáva, hovorí 60 % op˘tan˘ch. Zatiaº<br />
ão je trh kontrolovan˘ tradiãn˘mi OEM v˘robcami,<br />
veºmi lukratívny trh pre in-car connectivity<br />
(pripojiteºnosÈ vnútri auta) sa zdá byÈ<br />
stále otvoren˘. Takmer 30 % respondentov<br />
predpokladá, Ïe OEM v˘robcovia budú do<br />
roku 2025 ovládaÈ príjmov˘ reÈazec, nasledovaní<br />
budú IT a komunikaãn˘mi spoloãnos-<br />
Èami.<br />
12
T E L E K O M U N I K A â N ¯ U R A D S R<br />
Telekomunikaãné vízie<br />
Na Sloven<strong>sk</strong>u sme veºmi r˘chlo prijali celosvetov˘ trend a tak sa niet ão ãudovaÈ, Ïe v prevádzke je viac<br />
ako dvojnásobok mobiln˘ch telefónov na reálny poãet obyvateºstva. Rôznorodé vyzváÀanie nás sprevádza<br />
na kaÏdom mieste, na kaÏdom kroku. Národn˘m regulátorom tohto trhu je Telekomunikaãn˘ úrad SR,<br />
do ktorého kompetencie spadajú aj ìal‰ie segmenty viaÏuce sa k ná‰mu kaÏdodennému Ïivotu.<br />
V rozhovore s predsedom TÚ SR Ladislavom MIKU·OM sa o nich rozprávala Marta Toma‰oviãová.<br />
Koncom leta boli zo zdrojov TU SR zverejnené<br />
informácie, Ïe bude vyhlásená súÈaÏ<br />
na vyuÏívanie frekvencií v pásmach 800<br />
(tzv. digitálna dividenda) a 2 600 MHz.<br />
Frekvencie sú ideálne na vybudovanie mobiln˘ch<br />
sietí ‰tvrtej generácie, prvá najmä<br />
pre vidiecke a druhá pre husto osídlené oblasti.<br />
Telekomunikaãn˘ úrad pracuje na<br />
tom, aby operátori mohli ponúknuÈ svoje<br />
sluÏby pre verejnosÈ pri vyuÏívaní frekvencií<br />
v oboch pásmach uÏ od roku 2012.<br />
V akom ‰tádiu rozpracovania je táto agenda<br />
dnes<br />
TÚ SR v spolupráci s Ministerstvom dopravy,<br />
v˘stavby a regionálneho rozvoja pripravil<br />
návrh novely zákona, aby zákon o elektronick˘ch<br />
komunikáciách umoÏÀoval prideºovaÈ<br />
frekvencie v elektronickej aukcii.<br />
V prípade realizácie elektronickej aukcie<br />
by náklady spojené s jej realizáciou neboli<br />
spojené s nav˘‰ením rozpoãtu TÚ SR, ale<br />
boli by hradené z v˘nosu z elektronickej aukcie,<br />
ão je postup, ktor˘ sa ‰tandardne vyuÏíva<br />
v krajinách Európ<strong>sk</strong>ej únie.<br />
Frekvencie v pásme 800 MHz má TÚ SR<br />
uÏ k dispozícii a frekvencie v pásme 2 600<br />
MHz musia/majú súãasní uÏívatelia uvoºniÈ do<br />
konca roku 2011. Kritériá v˘berového konania<br />
budú predmetom verejnej di<strong>sk</strong>usie a po jej<br />
vyhodnotení TÚ SR rozhodne o kritériách<br />
v˘beru. V˘berové konanie prebehne v prvom<br />
‰tvrÈroku budúceho roka. Pre masmédiá sme<br />
sa uÏ niekoºkokrát vyjadrili, Ïe TÚ SR preferuje<br />
vyhlásenie v˘berového konania na pridelenie<br />
frekvencii v pásmach 800 (tzv. digitálna<br />
dividenda) a 2 600 MHz formou elektronickej<br />
aukcie. Strategick˘m zámerom TÚ SR<br />
je vhodn˘m nastavením podmienok v˘berového<br />
konania prioritne dosiahnuÈ pokrytie ‰irokopásmov˘m<br />
prístupom k internetu na<br />
miestach, kde pokrytie v súãasnosti e‰te nie<br />
je (tzv. biele miesta). TÚ SR zároveÀ uvaÏuje,<br />
Ïe zákonn˘m spôsobom pridelí úãastníkovi<br />
aukcie, ktor˘ v Sloven<strong>sk</strong>ej republike e‰te<br />
nemá frekvencie v pásmach 900 a 1 800<br />
MHz, aj frekvencie v t˘chto pásmach, ãím<br />
plánuje posilniÈ súÈaÏ na trhu a vytvoriÈ tak<br />
lep‰ie podmienky pre koncového zákazníka.<br />
TÚ SR 28. októbra 2011 podpísal dôleÏitú<br />
medzinárodnú zmluvu s Ukrajinou (s ukrajin<strong>sk</strong>ou<br />
administráciou) o vyuÏívaní spomínaného<br />
pásma. ·pecialisti TÚ SR vykonali<br />
kus kvalitnej, nielen technickej, ale aj diplomatickej<br />
práce. Podpis tejto zmluvy je veºmi<br />
dôleÏit˘ nielen pre Sloven<strong>sk</strong>o. Ukrajina nie je<br />
ãlenom EÚ, ani NATO, a jej pôvodne odmietav˘<br />
prístup by negatívne ovplyvnil budúce<br />
vyuÏívanie digitálnej dividendy. Na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
by tak nebolo moÏné vyuÏívaÈ tieto frekvencie<br />
na v˘chodnej ãasti Sloven<strong>sk</strong>a. TÚ SR<br />
napokon vyrokoval v˘hodnej‰ie podmienky,<br />
ako tie, ktoré si dohodlo susedné Maìar<strong>sk</strong>o a<br />
sprostredkoval Poº<strong>sk</strong>u dohodu s Ukrajinou.<br />
Závery, ktoré dohodol TÚ SR, vytvoria podmienky<br />
umoÏÀujúce operátorom bez problémov<br />
pokryÈ prihraniãné oblasti s Ukrajinou.<br />
Zmluvy s Poº<strong>sk</strong>om, Maìar<strong>sk</strong>om a Rakú<strong>sk</strong>om,<br />
t˘kajúce sa tejto problematiky boli vyrokované<br />
a podpísané uÏ <strong>sk</strong>ôr. Medzinárodné dohody<br />
boli nevyhnutn˘m predpokladom na to,<br />
aby TÚ SR mohol vyhlásiÈ v˘berové konanie<br />
a úspe‰ní uchádzaãi mohli zaãaÈ vyuÏívaÈ vysúÈaÏené<br />
frekvencie.<br />
ZároveÀ na verejnosÈ prenikli pozitívne<br />
informácie, Ïe o úãasÈ na telekomunikaãnom<br />
trhu SR prejavil záujem veºk˘ operátor<br />
z Ázie pôsobiaci na troch kontinentoch.<br />
Operátor chce cez Sloven<strong>sk</strong>o preniknúÈ na<br />
európ<strong>sk</strong>y trh. TakÏe budeme maÈ na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
‰tvrtého operátora a prinesie to<br />
uÏívateºom zv˘‰enie kvality po<strong>sk</strong>ytovan˘ch<br />
sluÏieb<br />
TÚ SR v poslednom období kontaktovalo<br />
prostredníctvom rôznych poradcov niekoºko<br />
záujemcov o vstup na trh elektronick˘ch komunikácií.<br />
Záujem je najmä o frekvencie v<br />
pásmach 800 a 2 600 MHz, ktoré TÚ SR bude<br />
prideºovaÈ vo v˘berovom konaní. MôÏem potvrdiÈ,<br />
Ïe eminentn˘ záujem o tieto frekvencie<br />
a moÏnosÈ staÈ sa ‰tvrt˘m mobiln˘m operátorom<br />
prejavil veºk˘ operátor z Ázie pôsobiaci<br />
na troch kontinentoch, ktorého zástupcovia<br />
v auguste nav‰tívili TÚ SR a rezortné<br />
ministerstvo. Tento operátor má záujem o<br />
vstup na nበtrh a postupne chce preniknúÈ aj<br />
na ìal‰ie trhy do Európy. V mene operátora<br />
vystupovali zástupcovia spoloãnosti Viettel<br />
Corporation z Vietnamu.<br />
âi bude maÈ Sloven<strong>sk</strong>á republika ‰tvrtého<br />
mobilného operátora, to je otázka budúcnosti.<br />
Predov‰etk˘m sa tak˘to záujemca musí<br />
zúãastniÈ a uspieÈ vo v˘berovom konaní, o<br />
ktorom som hovoril v predchádzajúcej otázke.<br />
Ako som uÏ povedal, plánujeme posilniÈ<br />
súÈaÏ na trhu, z ãoho budú maÈ osoh uÏívatelia<br />
sluÏieb. Nov˘ operátor by vo v˘berovom<br />
konaní mohol zí<strong>sk</strong>aÈ nielen frekvencie v pásmach<br />
800 a 2 600 MHz, ale aj frekvencie v<br />
pásmach 900 a 1 800 MHz. V pásme 900<br />
MHz sa nedávno uvoºnili frekvencie, ale ‰írka<br />
pásma je neporovnateºne men‰ia, ako majú<br />
súãasní traja mobilní operátori. V pásme 1 800<br />
MHz je k dispozícii porovnateºná ‰írka pásma.<br />
Príchod ìal‰ieho operátora by mohol byÈ<br />
pozitívnym impulzom, ktor˘ by mohol zv˘-<br />
‰iÈ súÈaÏ na trhu. Následkom toho by mala byÈ<br />
zaujímavej‰ia ponuka pre uÏívateºov sluÏieb<br />
a e‰te väã‰í boj o zákazníka.<br />
Na Sloven<strong>sk</strong>u prebehla digitalizácia – prechod<br />
na DVB-T. Okrem mnoh˘ch pozitív,<br />
ktoré sú nesporné, digitalizácia v niektor˘ch<br />
lokalitách nepriniesla zv˘‰enie pokrytia,<br />
ale práve naopak zníÏenie. Preão sa<br />
niã r˘chlej‰ie ne<strong>sk</strong>valitÀuje pokrytie územia<br />
signálom DVB-T, môÏu byÈ rozdiely<br />
medzi teoretick˘m a praktick˘m pokrytím<br />
Ako sa budú rie‰iÈ nepokryté oblasti<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u a rozdiely medzi teoretick˘m<br />
a praktick˘m pokrytím najmä stredného<br />
Sloven<strong>sk</strong>a<br />
Na maloobchodnom trhu, ktor˘ nepatrí ani<br />
nepatril pod ex-ante reguláciu (reguláciu zo<br />
strany TÚ SR), existujú 4 súÈaÏné platformy<br />
13
T E L E K O M U N I K A â N ¯ U R A D S R<br />
(1. terestriálna, tá má dve formy – DVB-T alebo<br />
analóg, 2. satelitná, 3. káblová platforma<br />
a 4. IPTV), z ktor˘ch si divák môÏe slobodne<br />
vyberaÈ. Divák má moÏnosÈ vybraÈ si spôsob<br />
príjmu signálu na základe svojich preferencií<br />
a v prípade nespokojnosti môÏe ºahko<br />
prejsÈ od jedného operátora k inému.<br />
âo sa t˘ka terestriálneho spôsobu ‰írenia,<br />
sieÈ analógov˘ch televíznych vysielaãov na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u stavali roky viaceré spoloãnosti.<br />
V˘sledkom bolo, Ïe v niektor˘ch lokalitách<br />
bol moÏn˘ príjem z niekoºk˘ch TV vysielaãov<br />
a v niektor˘ch bol s televíznym príjmom<br />
problém. Dobudovanie pokrytia financovali<br />
predov‰etk˘m televízne stanice. V lokalitách,<br />
kde nebol moÏn˘ príjem, napr. v hor<strong>sk</strong>˘ch dolinách,<br />
televízie v spolupráci s miestnou samosprávou<br />
vybudovali malé vysielaãe, ktoré<br />
zabezpeãovali televízny príjem v danej lokalite.<br />
Prechod na digitálne terestriálne televízne<br />
vysielanie (DVB-T) prebehol veºmi<br />
r˘chlo, ãím sa Sloven<strong>sk</strong>á republika zaradila<br />
medzi vyspelé krajiny Európy. Ako v‰etko<br />
nové, aj DVB-T má e‰te svoje det<strong>sk</strong>é choroby,<br />
z ktor˘ch v krátkom ãase vyrastie. Prechodom<br />
na DVB-T pokrytie signálom zabezpeãuje<br />
prevádzkovateº siete, resp. sietí DVB-T<br />
predov‰etk˘m na základe zmluvy s televíznymi<br />
stanicami. Inak povedané, pokrytie si objednávajú<br />
televízne stanice u prevádzkovate-<br />
ºa. Pre teoretick˘ v˘poãet pokrytia signálom,<br />
t.j. v˘poãet intenzity elektromagnetického<br />
poºa, existujú rôzne modely ‰írenia. Podºa<br />
záverov Regionálnej rádiokomunikaãnej konferencie<br />
RRC 06 odporúãanie Medzinárodnej<br />
telekomunikaãnej únie ITU - R P. 1546 definuje<br />
základnú metódu pre v˘poãet intenzity<br />
elektromagnetického poºa a vychádzalo sa z<br />
nej aj na Sloven<strong>sk</strong>u. Táto v˘poãtová metóda<br />
je zaloÏená na ‰tatistick˘ch krivkách ‰írenia.<br />
Najväã‰ou slabinou tejto metódy je neúplné<br />
zohºadnenie terénnych prekáÏok, ako sú napríklad<br />
lesy a zástavba. Navy‰e ani ten najdokonalej‰í<br />
program nedokáÏe na sto percent<br />
zohºadniÈ terénny profil. Takto v praxi<br />
vznikajú rozdiely medzi teoretick˘m v˘poãtom<br />
a reálnym pokrytím. Ako sa budú rie‰iÈ<br />
nepokryté oblasti, to je <strong>sk</strong>ôr otázka na prevádzkovateºa,<br />
televízie a prípadne na miestnu samosprávu.<br />
Ako som uÏ povedal, pokrytie signálom<br />
zabezpeãuje prevádzkovateº siete, resp.<br />
sietí DVB-T predov‰etk˘m na základe zmluvy<br />
s televíznymi stanicami. Podºa zákona o digitálnom<br />
vysielaní po<strong>sk</strong>ytovateº multiplexu<br />
rozhoduje pri budovaní komunikaãnej siete na<br />
prenos terestriálneho multiplexu slobodne a<br />
nezávisle o poãte vysielaãov a ich umiestnení<br />
pri dodrÏaní technick˘ch parametrov frekvenãného<br />
vyhradenia urãen˘ch TÚ SR. Zákon<br />
ukladá po<strong>sk</strong>ytovateºovi multiplexu zabezpeãiÈ<br />
prístup k signálu terestriálneho multiplexu<br />
kaÏdému koncovému uÏívateºovi terestriálneho<br />
multiplexu, ktor˘ o to poÏiada a nachádza<br />
sa vo frekvenãnom vyhradení, v ktorom<br />
sa sluÏba po<strong>sk</strong>ytovateºom obsahovej sluÏby<br />
po<strong>sk</strong>ytuje, a to v územnom rozsahu dohodnutom<br />
v zmluve s televíziou alebo televíziami<br />
a za nedi<strong>sk</strong>riminaãn˘ch a primeran˘ch<br />
podmienok pre koncového uÏívateºa.<br />
Okrem terestriálneho spôsobu ‰írenia sa v<br />
posledn˘ch rokoch stal obºúben˘ satelitn˘<br />
spôsob ‰írenia. V˘hodou je pokrytie celého<br />
územia Sloven<strong>sk</strong>ej republiky prakticky na<br />
100 %. Na trhu sú momentálne minimálne dve<br />
ponuky operátorov, ktoré divákom umoÏÀujú<br />
za jednorazov˘ poplatok zí<strong>sk</strong>aÈ príjem sloven<strong>sk</strong>˘ch,<br />
ãe<strong>sk</strong>˘ch a ìal‰ích televíznych staníc<br />
bez ìal‰ích poplatkov.<br />
TÚ SR rozhodol, Ïe regulácia v rámci tzv.<br />
relevantného trhu ‰írenia rozhlasového a<br />
televízneho vysielania 15. februára 2010<br />
konãí a vydal povolenie najväã‰iemu prevádzkovateºovi<br />
– spoloãnosti Towercom na<br />
zabezpeãovanie digitálneho vysielania na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u. TÚ SR v‰ak zo zákona bol povinn˘<br />
uloÏiÈ aj záväzky t˘kajúce sa pokrytia,<br />
rozsahu a kvality sluÏieb, ako aj ìal‰ích<br />
dôleÏit˘ch parametrov digitálneho vysielania.<br />
Aké nástroje má TÚ SR na nápravu<br />
tejto situácie a kedy sa dajú oãakávaÈ konkrétne<br />
kroky<br />
Je to trocha zloÏitej‰ie, preto to vysvetlím<br />
bliωie. Na veºkoobchodnom trhu – prenos televízneho<br />
a rozhlasového vysielania ku koncov˘m<br />
uÏívateºom ide o veºkoobchodné vzÈahy<br />
medzi rozhlasov˘mi a televíznymi vysielateºmi<br />
s prevádzkovateºmi sietí, ktoré sú urãené<br />
na ‰írenie rozhlasov˘ch a televíznych<br />
programov. Vysielatelia majú niekoºko moÏností<br />
‰írenia svojich programov, napr. prostredníctvom<br />
siete terestriálnych vysielaãov,<br />
káblov˘ch distribuãn˘ch systémov, satelitu<br />
alebo IPTV. Ale vrátim sa k rozhodnutiu. Európ<strong>sk</strong>a<br />
komisia prijala Odporúãanie o relevantn˘ch<br />
trhoch v˘robkov a sluÏieb v sektore<br />
elektronick˘ch komunikácií umoÏÀujúcich<br />
reguláciu ex ante v súlade so smernicou Európ<strong>sk</strong>eho<br />
parlamentu a Rady o spoloãnom<br />
regulaãnom rámci pre elektronické komunikaãné<br />
siete a sluÏby (revidované odporúãanie).<br />
Revidované odporúãanie odkazuje na<br />
pouÏitie trojkriteriálneho testu. Cieºom testu<br />
troch kritérií je urãiÈ, ãi na predmetn˘ch relevantn˘ch<br />
trhoch je opodstatnená regulácia<br />
zo strany ‰tátu, zastúpeného TÚ SR podºa<br />
vy‰‰ie spomínanej smernice. Ak by boli kumulatívne<br />
splnené v‰etky tri kritériá, TÚ SR<br />
by pristúpil k anal˘ze trhu. TÚ SR na základe<br />
odporúãania Európ<strong>sk</strong>ej komisie (EK) o<br />
relevantn˘ch trhoch vykonal trojkriteriálny<br />
test na veºkoobchodnom trhu – prenos televízneho<br />
a rozhlasového vysielania koncov˘m<br />
uÏívateºom. Trojkriteriálny test preukázal, Ïe<br />
regulácia uvedeného trhu nie je opodstatnená.<br />
TÚ SR na základe vyhodnotenia trojkriteriálneho<br />
testu pri‰iel k záveru, Ïe na tomto<br />
veºkoobchodnom trhu neexistujú trvalé a podstatné<br />
prekáÏky a súãasne tento trh je z pohºadu<br />
do budúcnosti natoºko dynamicky sa rozvíjajúci,<br />
Ïe regulácia ex-ante na veºkoobchodnom<br />
trhu nie je opodstatnená. Na záver<br />
úrad <strong>sk</strong>on‰tatoval, Ïe trojkriteriálny test nie je<br />
splnen˘, keìÏe kritéria trojkriteriálneho testu<br />
nie sú splnené kumulatívne a preto by<br />
predmetn˘ trh nemal podliehaÈ ex-ante regulácii<br />
a zároveÀ je ho potrebné rozhodnutím vy-<br />
ÀaÈ zo zoznamu relevantn˘ch trhov. K v˘sledkom<br />
sa vyjadrila EK, ktorá k nim nemala<br />
Ïiadne pripomienky, preto TÚ SR rozhodnutím<br />
z polovice roku 2010 zru‰il reguláciu na<br />
uvedenom veºkoobchodnom trhu, t.j. zru‰il<br />
rozhodnutia o urãení v˘znamného podniku a<br />
v‰etky uloÏené povinnosti.<br />
V máji 2009 TÚ SR zaãal v˘berové konanie<br />
na pridelenie frekvencií: 1. pre prevádzkovateºa<br />
prv˘ch dvoch multiplexov, 2. pre<br />
prevádzkovateºa verejnoprávneho multiplexu<br />
digitálneho televízneho terestriálneho vysielania.<br />
Podmienky v˘berov˘ch konaní stanovuje<br />
zákon o digitálnom vysielaní a postup<br />
TÚ SR zákon o elektronick˘ch komunikáciách.<br />
TÚ SR nemá zákonnú moÏnosÈ svojvoºne<br />
„vylep‰ovaÈ“ zákony a postupovaÈ inak,<br />
ako stanovujú tieto zákony. Ponuky do oboch<br />
v˘berov˘ch konaní predloÏili traja záujemcovia:<br />
Telecom Corp., a. s., Towercom, a. s., a<br />
Valtech Communications Inc. V˘berová komisia<br />
urãila poradie uchádzaãov podºa podmienok<br />
stanoven˘ch vo v˘zvach. Stanovené<br />
poradie bolo a je podºa zákona pre úrad záväzné.<br />
Postup a kritériá v˘beru v oboch v˘berov˘ch<br />
konaniach vychádzajú zo zákona o<br />
elektronick˘ch komunikáciách a zákona o<br />
digitálnom vysielaní. Na základe poradia,<br />
ktoré urãila v˘berová komisia, sa víÈazom<br />
oboch v˘berov˘ch konaní stala spoloãnosÈ<br />
Towercom, ktorej TÚ SR musel vydaÈ povolenia.<br />
V˘berové konanie, ani jeho v˘sledky,<br />
nikto zákonn˘m spôsobom nespochybnil. TÚ<br />
SR do povolení premietol záväzky, ktoré na<br />
seba prevzal drÏiteº povolenia poãas v˘berového<br />
konania. Právoplatné povolenia sú verejne<br />
dostupné na internete. Towercom bol<br />
podºa povolení napríklad povinn˘ uviesÈ sieÈ<br />
prvého multiplexu do komerãnej prevádzky<br />
31. decembra 2009 a pokryÈ signálom 79,7 %<br />
obyvateºstva. K 31. marcu 2010 bolo povinnosÈou<br />
pokryÈ 89,4 % obyvateºstva Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republiky. Druh˘ multiplex a verejnoprávny<br />
multiplex sú v komerãnej prevádzke od 30.<br />
júna 2010. Reálne spustili vysielanie <strong>sk</strong>ôr a<br />
dosiahli vy‰‰ie pokrytie. Towercom podºa<br />
povolení zabezpeãil podporu ‰tátnej informaãnej<br />
kampanei, ktorá bola v kompetencii<br />
rezortného ministerstva, a pred spustením<br />
siete do komerãnej prevádzky spustil komunikaãno-produktovú<br />
kampaÀ. K 31.dembru<br />
2012 Towercom podºa povolení po<strong>sk</strong>ytne minimálne<br />
tieto sluÏby: elektronick˘ programov˘<br />
sprievodca, MHP, t.j. napr. e-government,<br />
on-line nakupovanie, OTA SW aktualizácia.<br />
Umiestnenie a parametre jednotliv˘ch<br />
vysielaãov podºa právoplatn˘ch povolení<br />
TÚ SR sú rovnako verejne dostupné na<br />
internete. V povoleniach sú stanovené dôle-<br />
Ïité parametre vysielania, ktoré vychádzajú zo<br />
Ïiadosti o povolenia a z medzinárodnej dohody<br />
GE 06 podpísanej v Îeneve. Okrem<br />
umiestnenia vysielaãa, frekvencie, vyÏiareného<br />
v˘konu, polarizácie antény a v˘‰ky antény<br />
nad terénom, sú to napr. poãet nosn˘ch a<br />
ochrann˘ interval, ktoré majú vplyv na kvalitu<br />
signálu.<br />
Chcem zdôrazniÈ, Ïe Ïiadna spoloãnosÈ<br />
nemá zákonom, ani in˘m spôsobom garantovan˘<br />
monopol na prevádzku DVB-T multiplexov.<br />
Sloven<strong>sk</strong>á republika má podºa medzinárodnej<br />
dohody Îeneva 2006 (GE06) na digitálne<br />
terestriálne televízne vysielanie (DVB-<br />
T) k dispozícii celkovo osem celoplo‰n˘ch<br />
multiplexov, z toho sedem v UHF a jeden vo<br />
VHF pásme. Z ôsmich celoplo‰n˘ch multiplexov<br />
má spoloãnosÈ Towercom pridelené frekvencie<br />
pre jeden úpln˘, jeden neúpln˘ celoplo‰n˘<br />
multiplex a jeden multiplex pre ‰írenie<br />
verejnoprávnych médií. Zo zostávajúcich<br />
piatich multiplexov budú vyhotovené ìal‰ie<br />
DVB-T a DVB-T2 vysielacie siete. Okrem<br />
toho na Sloven<strong>sk</strong>u po<strong>sk</strong>ytujú ìal‰ie spoloãnosti<br />
miestne multiplexy DVB-T a ìal‰ie<br />
majú podanú ÏiadosÈ. V súãasnosti na zákla-<br />
14
T E L E K O M U N I K A â N ¯ U R A D S R<br />
de prejaveného záujmu TÚ SR realizuje v˘berové<br />
konanie na ‰tvrt˘ celoplo‰n˘ multiplex.<br />
Aj v tomto prípade podmienky v˘berového<br />
konania stanovuje zákon o digitálnom<br />
vysielaní a postup TÚ SR zákon o elektronick˘ch<br />
komunikáciách. Do v˘berového konania<br />
podali ÏiadosÈ a ponuku dvaja záujemcovia.<br />
Poradie urãí v˘berová komisia. V prípade,<br />
Ïe v budúcnosti bude opäÈ záujem o pridelenie<br />
ìal‰ích frekvencií pre celoplo‰n˘ multiplex,<br />
tak TÚ SR podºa zákona zaãne v˘berové<br />
konanie. O poãte prevádzkovateºov multiplexov<br />
nerozhoduje TÚ SR, ale v˘luãne trh.<br />
Aké sú súãasné moÏnosti spustenia 3D vysielania<br />
v DVB T na Sloven<strong>sk</strong>u Kedy v˘hºadovo<br />
by podºa vás mohlo byÈ spustené<br />
DVB T2 na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
Toto sú <strong>sk</strong>ôr otázky na operátorov a na televízne<br />
stanice. Úlohou TÚ SR, ako regulátora,<br />
je vytváraÈ podmienky. V‰etky doteraj-<br />
‰ie v˘berové konania aj prebiehajúce v˘berové<br />
konanie na prideºovanie frekvencií pre<br />
DVB-T majú v úãele pouÏitia pridelen˘ch<br />
frekvencií uvedené, Ïe sú urãené na vybudovanie<br />
siete terestriálneho multiplexu, prostredníctvom<br />
ktorej bude po<strong>sk</strong>ytovaná sluÏba<br />
prenos televíznej programovej sluÏby v<br />
‰tandarde DVB-T a jeho moÏn˘ch nov‰ích<br />
verzií, napr. DVB-T2 a doplnkov˘ch obsahov˘ch<br />
sluÏieb. Potom záleÏí na tom, ak˘ je podnikateº<strong>sk</strong>˘<br />
plán víÈaza a aké sú plány televízií.<br />
Skú‰obné vysielanie DVB-T2 na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
uÏ prebehlo a bolo úspe‰né.<br />
Na Sloven<strong>sk</strong>u je plne liberalizovan˘ trh, ale<br />
pouÏívatelia sa prakticky môÏu rozhodnúÈ<br />
len pre sluÏby jedného pevného a dvoch<br />
mobiln˘ch operátorov. Ako chce trh telekomunikaãn˘ch<br />
sluÏieb TÚ SR doregulovaÈ<br />
Na‰Èastie, situácia je úplne iná, ako ju popisujete.<br />
UÏívatelia si dnes môÏu vybraÈ sluÏby<br />
troch sieÈov˘ch mobiln˘ch operátorov a<br />
sluÏby ìal‰ích aÏ piatich virtuálnych mobiln˘ch<br />
operátorov. Príchod tretieho mobilného<br />
operátora v roku 2006 znamenal pre uÏívate-<br />
ºov väã‰iu moÏnosÈ v˘beru, vyvolal tlak na<br />
zniÏovanie cien a <strong>sk</strong>valitÀovanie ponuky. Telefónne<br />
hovory ukonãuje vo svojich pevn˘ch<br />
verejn˘ch telefónnych sieÈach aÏ deväÈ operátorov.<br />
Konkrétne moÏnosti v˘beru záleÏia<br />
od lokality. TÚ SR reguluje veºkoobchodné<br />
ceny za ukonãenie hovorov v mobiln˘ch aj v<br />
pevn˘ch sieÈach. Vìaka tejto regulácii sú dnes<br />
tieto ceny na úrovni priemeru európ<strong>sk</strong>ych<br />
krajín vyuÏívajúcich metodiku efektívneho<br />
operátora, t.j. sú niωie ako celkové priemerné<br />
ceny európ<strong>sk</strong>ych krajín. TÚ SR bude v regulácii<br />
naìalej pokraãovaÈ aÏ do ãasu, pokiaº<br />
si to situácia na trhu bude vyÏadovaÈ. Rovnako<br />
realitou je prenesenie telefónneho ãísla.<br />
Bol to práve TÚ SR, ktor˘ v polovici roku<br />
2009 TÚ SR záväzn˘m predpisom podstatne<br />
<strong>sk</strong>rátil lehotu na prenesenie ãísla z 25 na 5 pracovn˘ch<br />
dní a uloÏil, aby pri volaniach na prenesené<br />
ãíslo v mobiln˘ch sieÈach hlá<strong>sk</strong>a vopred<br />
informovala o volaní na prenesené ãíslo.<br />
TÚ SR zároveÀ odporuãil maximálnu v˘-<br />
‰ku poplatku, ktor˘ vyberajú operátori od<br />
uÏívateºov za prenesenie ãísla. Práve vìaka<br />
tomu klesli tieto poplatky aj u mobiln˘ch<br />
operátorov na pribliÏne priemer krajín Európ<strong>sk</strong>ej<br />
únie. Nov˘ zákon o elektronick˘ch komunikáciách<br />
stanovil lehotu na prenesenie<br />
na jeden pracovn˘ deÀ od uzavretia zmluvy<br />
o prenesení ãísla. TÚ SR záväzn˘m predpisom<br />
urãuje podrobnosti a stanovuje kompenzáciu<br />
úãastníkovi v prípade one<strong>sk</strong>oreného<br />
prenesenia ãísla a v prípade prenesenia ãísla<br />
proti jeho vôli.<br />
UÏ v predchádzajúcich rozhovoroch sme<br />
hovorili o tom, Ïe postavenie TÚ SR ako nezávislého<br />
regulátora vychádza z európ<strong>sk</strong>ej<br />
legislatívy a podlieha smerniciam a neriadeniam<br />
EK v oblasti telekomunikaãného<br />
trhu. Ak˘m spôsobom je TÚ SR financovan˘<br />
v súãasnosti a ak˘ je jeho prínos do<br />
‰tátneho rozpoãtu<br />
âinnosÈ TÚ SR nestojí ‰tát ani cent. TÚ SR<br />
je financovan˘ refinanãn˘m mechanizmom z<br />
úhrad, ktoré urãuje a vyberá podºa zákona o<br />
elektronick˘ch komunikáciách. Príjmy úradu<br />
sú na takej úrovni, ktorá plne pokr˘va v‰etky<br />
náklady úradu aj príp. neoãakávané v˘davky.<br />
Príjmy TÚ SR ku koncu novembra 2011<br />
dosiahli uÏ viac ako 68 mil. eur. Z toho takmer<br />
48 mil. eur uhradil Slovak Telekom za<br />
predæÏenie povolení. ëal‰ích takmer 41 mil.<br />
eur má v najbliωích dÀoch uhradiÈ Orange.<br />
Celkové príjmy TÚ SR by v roku 2011 takto<br />
dosiahli pribliÏne 110 mil. eur. Tieto príjmy<br />
sú príjmom ‰tátneho rozpoãtu, ão zlep‰uje<br />
finanãnú situáciu ‰tátu.<br />
Aj vyuÏívanie nov˘ch<br />
technológií súvisí s rastom<br />
telekomunikaãného trhu<br />
Necelé dva roky pôsobí Branislav MÁâAJ vo funkcii generálneho riaditeºa Národnej agentúry<br />
pre sieÈové a elektronické sluÏby, ktorú zriadil Úrad vlády Sloven<strong>sk</strong>ej republiky.<br />
O jeho zámeroch sme sa spoloãne rozprávali pri jeho nástupe do funkcie a rovnako dnes<br />
priná‰ame rozhovor pre Parlamentn˘ kuriér, ktor˘ vedie redaktorka Anna Komová.<br />
Pred ãasom, keì sme spoloãne robili rozhovor,<br />
pri príleÏitosti vá‰ho nástupu do<br />
funkcie generálneho riaditeºa Národnej<br />
agentúry pre sieÈové a elektronické sluÏby,<br />
ste boli prekvapen˘, Ïe agentúra bola v<br />
stave, ktor˘ nezodpovedal nároãnosti a v˘znamu<br />
zveren˘ch projektov, ako hodnotíte<br />
jej stav dnes<br />
Tento stav sa nám podarilo zlep‰iÈ tak, Ïe<br />
situácia je momentálne pomerne dobrá, aj<br />
keì od ideálu má e‰te ìaleko. Pozitívny posun<br />
budem ilustrovaÈ na príklade projektu<br />
budovania ‰irokopásmov˘ch sietí do tzv. bielych<br />
miest v rámci Prioritnej osi ã. 3 Operaãného<br />
programu informatizácia spoloãnosti<br />
(OPIS), ktor˘ je v zmysle Národnej stratégie<br />
pre ‰irokopásmov˘ prístup vládnou prioritou<br />
a ktorého realizátorom je Národná agentúra.<br />
Keì som nastúpil do agentúry tento kºúãov˘<br />
projekt nemal nikto na starosti, nebol tu nikto<br />
kto by mal o tomto projekte aspoÀ základné<br />
informácie! Agentúru sme posilnili z personálnej<br />
stránky intern˘mi zamestnancami,<br />
ako aj extern˘mi konzultantmi, ktorí majú<br />
relevantné <strong>sk</strong>úsenosti z oblasti informaãn˘ch<br />
technológií a telekomunikácií, ãi projektového<br />
riadenia. ëal‰ie posilÀovanie agentúry<br />
v personálnej oblasti oãakávam aj v súvislosti<br />
s nábehom projektov financovan˘ch z OPIS<br />
do realizaãnej fázy v rámci tzv. podporn˘ch<br />
aktivít projektov.<br />
15
Ú R A D V L Á D Y<br />
S R<br />
Stále sa darí zvy‰ovaÈ kvalitu a efektivitu<br />
sluÏieb pre obãanov a podnikateºov<br />
V súãasnosti Národná agentúra pre sieÈové<br />
a elektronické sluÏby prevádzkuje na Ústrednom<br />
portáli verejnej správy sluÏby, ktoré<br />
uºahãujú prístup obãanov a podnikateºov k<br />
sluÏbám verejnej správy. SluÏba V‰eobecné<br />
podanie pre povinné osoby umoÏÀuje orgánom<br />
a in‰titúciám verejnej moci prijímaÈ a<br />
reagovaÈ na elektronické podania podpísané<br />
zaruãen˘m elektronick˘m podpisom prostredníctvom<br />
elektronickej podateºne, ktorú majú<br />
na Ústrednom portáli verejnej správy zriadenú.<br />
Elektronická podateºÀa ‰etrí povinn˘m<br />
osobám náklady v porovnaní s elektronick˘mi<br />
podateºÀami komerãn˘ch subjektov a zaruãuje<br />
splnenie v‰etk˘ch poÏiadaviek, ktoré<br />
vyÏaduje legislatíva. Obãania a podnikatelia<br />
tak môÏu povinn˘m osobám podávaÈ elektronicky<br />
v‰etky druhy podaní, ktoré sa povinné<br />
subjekty tak˘mto spôsobom rozhodli akceptovaÈ.<br />
SluÏby Obchodného registra umoÏÀujú<br />
zí<strong>sk</strong>anie niektor˘ch dokladov a informácií,<br />
ako napríklad v˘pis z Obchodného registra,<br />
vyhotovenie kópie listiny uloÏenej v zbierke<br />
listín a iné na základe elektronickej Ïiadosti.<br />
SluÏby Jednotn˘ch kontaktn˘ch miest sú urãené<br />
pre podnikateºov a umoÏÀujú im vybaviÈ<br />
niektoré úkony súvisiace s podnikaním z<br />
jedného miesta. Od 1. 1. 2012 bola táto sluÏba<br />
roz‰írená o moÏnosÈ vybaviÈ tieto úkony<br />
spojené s ohlásením Ïivnosti (ako aj so zmenou<br />
údajov a pozastavením, resp. zru‰ením<br />
Ïivnosti) formou elektronick˘ch formulárov<br />
prostredníctvom Ústredného portálu verejnej<br />
správy, bez nutnosti nav‰tíviÈ osobne kontaktné<br />
miesto. V súãasnosti tieÏ Národná<br />
agentúra spú‰Èa aplikáciu Elektronické sluÏby<br />
pre samosprávy, ktorá umoÏní obyvateºom<br />
a podnikateºom z obcí, ktoré budú maÈ záujem<br />
vyuÏívaÈ sluÏby Národnej agentúry, rie‰iÈ<br />
niektoré agendy a komunikovaÈ s obcou elektronicky.<br />
Ako príklad môÏem uviesÈ ohlásenie<br />
drobnej stavby, ohlásenie konania ‰portového<br />
alebo kultúrneho podujatia, prihlásenie<br />
psa a pod.<br />
âo sa podarilo zjednodu‰iÈ v rámci nov˘ch<br />
digitálnych sluÏieb<br />
Podarilo sa nám predov‰etk˘m aspoÀ ãiastoãne<br />
odbremeniÈ obãanov a podnikateºov od<br />
ãasti „papierovej byrokracie“, keì sa im<br />
umoÏnilo niektoré úkony a podania rie‰iÈ<br />
elektronicky. Najlep‰ím príkladom sú sluÏby<br />
uÏ spomenut˘ch Jednotn˘ch kontaktn˘ch<br />
miest na Ïivnosten<strong>sk</strong>˘ch úradoch, kde pri zakladaní<br />
Ïivnosti staãí, aby obãan pri‰iel na toto<br />
miesto a v‰etky informácie a doklady potrebné<br />
pre zaloÏenie Ïivnosti ktoré vydávajú iné<br />
‰tátne orgány (napr. Register trestov, Obchodn˘<br />
register, daÀové úrady...) zhromaÏdí prostredníctvom<br />
prepojen˘ch databáz práve Jednotné<br />
kontaktné miesto. Tento prístup ‰etrí ãas<br />
aj peniaze. Navy‰e, ako uÏ bolo spomenuté,<br />
od 1. 1. 2012 môÏe obãan sluÏby Jednotn˘ch<br />
kontaktn˘ch miest vyuÏiÈ aj prostredníctvom<br />
elektronick˘ch formulárov priamo z Ústredného<br />
portálu verejnej správy, bez nutnosti<br />
nav‰tíviÈ osobne kontaktné miesto.<br />
Ste spokojn˘ s rozsahom a dostupnosÈou<br />
sluÏieb, ktoré po<strong>sk</strong>ytujete<br />
VÏdy je ão zlep‰ovaÈ. Veºk˘ poãet sluÏieb<br />
je nadviazan˘ na projekt nového Ústredného<br />
portálu verejnej správy, ktor˘ má nadviazaÈ na<br />
existujúce rie‰enia a zv˘‰iÈ úroveÀ spolupráce<br />
a koordinácie informaãn˘ch systémov verejnej<br />
správy tak, aby bolo moÏné ão najviac<br />
agendy vybaviÈ z jedného prístupového miesta<br />
– pre obãana a podnikateºa to znamená – z<br />
pohodlia svojho domova, resp. kancelárie.<br />
Îiaº, financovanie tohto projektu bolo ukonãené<br />
zo strany ministerstva financií aj napriek<br />
stanovi<strong>sk</strong>u Národnej agentúry, Ïe v<br />
tomto projekte by sa malo po urãit˘ch úpravách<br />
pokraãovaÈ ìalej. Aj tu uÏ v‰ak do‰lo k<br />
pozitívnemu posunu a verím, Ïe projekt nového<br />
Ústredného portálu bude v tomto roku<br />
re‰tartovan˘. Nová ‰túdia u<strong>sk</strong>utoãniteºnosti na<br />
tento projekt je momentálne v procese schva-<br />
ºovania. Rovnako tak v tomto roku Národná<br />
agentúra po predchádzajúcich prípravn˘ch<br />
prácach realizovan˘ch v minulom roku spú‰-<br />
Èa realizaãnú fázu projektu pre zavedenie ‰irokopásmového<br />
prístupu k internetu do oblastí,<br />
ktoré nie sú pokryté (tzv. biele miesta).<br />
Hlavn˘m cieºom je zv˘‰iÈ dostupnosÈ ‰irokopásmov˘ch<br />
sluÏieb pre obãanov ako aj podnikateº<strong>sk</strong>˘<br />
sektor a t˘m aj zv˘‰iÈ dostupnosÈ<br />
elektronick˘ch sluÏieb pre ão najväã‰iu <strong>sk</strong>u-<br />
pinu obyvateºov Sloven<strong>sk</strong>a. Na Sloven<strong>sk</strong>u je<br />
aktuálne 729 obcí (pribliÏne 26 % obcí v SR),<br />
kde absentuje akákoºvek moÏnosÈ prístupu k<br />
‰irokopásmov˘m sluÏbám. V tomto roku sa<br />
bude pripravovaÈ kompletná projektová dokumentácia<br />
na realizáciu optick˘ch vedení do<br />
bielych miest v dæÏke cca 4 000 kilometrov.<br />
Momentálne prebieha proces verejného obstarávania<br />
pre dodávateºa projektovej dokumentácie.<br />
Do konca februára oãakávame schválenie<br />
schémy ‰tátnej pomoci pre tento projekt<br />
zo strany Európ<strong>sk</strong>ej komisie.<br />
Zaznamenali ste ja pripomienky, prípadne<br />
sÈaÏnosti zmluvn˘ch strán na sluÏby,<br />
ktoré ste museli rie‰iÈ<br />
Pri po<strong>sk</strong>ytovaní elektronick˘ch sluÏieb sa<br />
technick˘m problémom nedá vyhnúÈ, to by<br />
vám potvrdili aj komerãní po<strong>sk</strong>ytovatelia.<br />
Pokiaº v‰ak vzniknú, snaÏíme sa ich ão najr˘chlej‰ie<br />
rie‰iÈ k spokojnosti zmluvnej strany.<br />
TaktieÏ sme vÏdy otvorení podnetom na<br />
zlep‰enie sluÏby a zaoberáme sa kaÏdou po-<br />
Ïiadavkou.<br />
Podarilo sa Národnej agentúre pre sieÈové<br />
a elektronické sluÏby ako prevádzkovate-<br />
ºovi novovybudovan˘ch telekomunikaãn˘ch<br />
sietí odstrániÈ aj regionálne znev˘hodnenie<br />
v dostupnosti komunikaãnej infra-<br />
‰truktúry<br />
Projekt na zavedenie ‰irokopásmového prístupu<br />
sa dostal v tomto roku do realizaãnej<br />
fázy. Tento projekt má byÈ ukonãen˘ do roku<br />
2015. Národná agentúra urobila v‰etko potrebné<br />
pre úspe‰nú realizáciu tohto projektu,<br />
na konci ktorého bude odstránené regionálne<br />
znev˘hodnenie v dostupnosti komunikaãnej<br />
infra‰truktúry. âo sa t˘ka po<strong>sk</strong>ytovania uÏ existujúcich<br />
elektronick˘ch sluÏieb, prístup k<br />
nim má umoÏnen˘ kaÏd˘, kto má zaveden˘<br />
internet. Registrácia na Ústredn˘ portál verejnej<br />
správy je jednoduchá a bezplatná.<br />
Oãakávali ste veºk˘ nárast a nové inovatívne<br />
rie‰enia v oblasti elektrokomunikaãn˘ch<br />
sluÏieb, naplnilo sa va‰e oãakávanie<br />
alebo e‰te treba dobiehaÈ<br />
Moje oãakávania boli rozhodne vy‰‰ie ako<br />
je realita. Prakticky v‰etky projekty v oblasti<br />
elektronizácie verejnej správy sú viazané na<br />
financovanie z eurofondov a to viazne. V<br />
schéme ãerpania fondov˘ch prostriedkov<br />
musí dôjsÈ k zásadn˘m zmenám. Vyhováranie<br />
sa na Brusel neobstojí, pretoÏe viaceré z<br />
prvkov v mechanizme ãerpania prostriedkov<br />
sú v˘luãne na‰ím intern˘m rie‰ením, ktoré<br />
Brusel nevyÏadoval. Bude potrebné prehodnotiÈ<br />
aj niektoré rozhodnutia, ako bolo napríklad<br />
pozastavenie financovania projektu nového<br />
Ústredného portálu verejnej správy. Tieto<br />
rozhodnutia uÏ bude musieÈ prijaÈ nová garnitúra,<br />
ktorá vzi‰la z marcov˘ch volieb.<br />
16
V L Á D A<br />
S R<br />
Informatizácia má aj v oblasti verejnej správy podstatn˘ v˘znam v tom,<br />
Ïe dokáÏe zjednodu‰iÈ Ïivot takmer kaÏdému, kto uznáva odbúranie byrokracie,<br />
ale aj automatizovanie niektor˘ch procesov. Viac sa k téme vyjadruje splnomocnenec vlády SR<br />
pre informaãnú spoloãnosÈ Roland SILL v rozhovore s redaktorkou Annou Komovou.<br />
Smerovanie informatizácie<br />
Aké sú reálne moÏnosti informatizácie verejnej<br />
správy dnes<br />
Obrov<strong>sk</strong>é. Tak ako sa informatizovali iné<br />
oblasti Ïivota, ãaká to aj verejnú správu. Dnes<br />
uÏ len málokto pí‰e listy, ale <strong>sk</strong>ôr sa posiela<br />
elektronická po‰ta. Tá je oveºa lacnej‰ia a<br />
oveºa r˘chlej‰ia. Keì ideme do banky, pova-<br />
Ïujeme za samozrejmé, Ïe si peniaze môÏeme<br />
vybraÈ na ktorejkoºvek poboãke a nemusíme<br />
si nosiÈ vkladnú kniÏku. A vlastne, Ïe<br />
môÏeme aj zadaÈ príkaz na úhradu z domu.<br />
Cez internet si môÏeme kúpiÈ letenky za ove-<br />
ºa men‰iu cenu, ako pred desiatimi rokmi. To<br />
v‰etko a e‰te podstatne viac priniesla informatizácia.<br />
Nieão podobné ãaká aj verejnú správu. Tá<br />
je dnes pasívna a len ãaká na to, ão budú ºudia<br />
ÏiadaÈ. Úrady medzi sebou komunikujú<br />
málo, a ak, tak len veºmi pomaly.<br />
Toto v‰etko zmeníme. Verejná správa bude<br />
aktívnej‰ia. Sama si vyhºadá potrebné informácie<br />
a nebude nútiÈ ºudí behaÈ po úradoch<br />
kvôli rôznym potvrdeniam. Obãania tak budú<br />
menej zaÈaÏení v komunikácii s verejnou<br />
správou pri rie‰ení vlastn˘ch Ïivotn˘ch situácií.<br />
In‰titúcie totiÏ budú zabezpeãovaÈ znaãnú<br />
ãasÈ komunikácie medzi sebou. Ak aj bude<br />
potrebné s verejnou správou komunikovaÈ, tak<br />
to bude moÏné z pohodlia domu cez internet,<br />
alebo cez stovky integrovan˘ch miest. V nich<br />
si ºudia budú môcÈ vybaviÈ viaceré agendy bez<br />
toho, aby bolo potrebné nav‰tevovaÈ mnohé<br />
úrady.<br />
Príkladom fungovania takejto novej verejnej<br />
správy bude postup pri presÈahovaní. Dnes<br />
musia ºudia po nahlásení zmeny pobytu e‰te<br />
absolvovaÈ celú kalváriu oznamovania zmeny<br />
adresy na rôznych in‰titúciách, ako napríklad<br />
na Sociálnej poisÈovni. Po zmene sa v‰etko<br />
udeje automaticky bez ìal‰ieho obÈaÏovania<br />
ºudí.<br />
Do akej miery sa naplnili oãakávania vkladané<br />
do OPISu<br />
Projekty OPIS-u sa e‰te len rozbiehajú.<br />
Zatiaº budujeme len základy. Odpovedal by<br />
som, Ïe oãakávania sa tak síce pomaly ale<br />
predsa napæÀajú. Faktom v‰ak je, Ïe nábeh<br />
projektov OPIS-u je neúmerne pomal˘. Pre<br />
mnoh˘ch, ktorí si od OPIS-u sºubovali r˘chlu<br />
modernizáciu verejnej správy to musí byÈ<br />
<strong>sk</strong>lamanie. Program bol dokonca v istej fáze<br />
vyhodnoten˘ ako najrizikovej‰í v Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republike. V súãasnosti v‰ak dúfam môÏeme<br />
<strong>sk</strong>on‰tatovaÈ, Ïe v‰etky prechodné problémové<br />
oblasti vrátane pochybností o vyãerpaní záväzku<br />
za tento rok sme uÏ prekonali.<br />
Koºko primárnych projektov eGovermentu,<br />
ktoré eliminovali byrokraciu sa u<strong>sk</strong>utoãnilo<br />
V‰etky projekty OPIS-u viac ãi menej vedú<br />
k eliminácií byrokracie. Na centrálnej úrovni<br />
je v súãasnosti zazmluvnen˘ch 16 národn˘ch<br />
projektov. Ide o projekty, ako elektronizácia<br />
registra fyzick˘ch osôb, katastra, ministerstva<br />
práce, matriky, verejného obstarávania<br />
a podobne. TieÏ je potrebné spomenúÈ<br />
projekt centrálnej ohlasovne, ktorá v˘razne<br />
uºahãí byrokraciu pri nahlasovaní zmeny pobytu.<br />
Podobne sa eliminuje byrokracia pri<br />
vydávaní osvedãení o evidencii vozidla.<br />
V najbliωom období predpokladáme zaãatie<br />
ãerpania aj u ìal‰ích zazmluvnen˘ch projektov<br />
ako je napríklad elektronizácia slu-<br />
Ïieb ·tatistického úradu, Sociálnej poisÈovne<br />
ãi novovytváranej Finanãnej správy. Podobne<br />
sa elektronizuje cel˘ stavebn˘ poriadok a<br />
územné plánovanie. Urãite tieÏ musíme spomenúÈ<br />
elektronizáciu miestnej a regionálnej<br />
samosprávy, ako je to v prípade vy‰‰ích územn˘ch<br />
celkov. Pripravujeme tieÏ v˘zvy pre<br />
mestá a obce.<br />
Ako je to so zjednodu‰ením administratívy,<br />
ktorá sa mala rie‰iÈ v rámci projektov,<br />
kto a kde sa z nej môÏu te‰iÈ<br />
Prvé v˘sledky v eliminácií byrokracie prinesú<br />
projekty, ktoré súvisia s najãastej‰ími Ïivotn˘mi<br />
situáciami. Ide o také situácie, ako<br />
presÈahovanie, narodenie dieÈaÈa, uzavretie<br />
manÏelstva ãi nahlasovanie vozidla. Vo v‰etk˘ch<br />
t˘chto situáciách sa vìaka projektom eliminuje<br />
mnoÏstvo administratívnych povinností.<br />
Na‰ou ambíciou je vo v‰etk˘ch t˘chto<br />
Ïivotn˘ch situáciách dosiahnuÈ stav raz a dosÈ.<br />
Teda to, aby obãania len raz museli nahlásiÈ<br />
nejakú zmenu. O v‰etko ostatné sa uÏ automaticky<br />
postará verejná správa.<br />
V ãom je podstatn˘ problém ãerpania zdrojov<br />
EÚ<br />
Problém je v zloÏitosti a pomalosti. Cel˘<br />
systém je tak˘ zloÏit˘, Ïe pre beÏného ãloveka<br />
je uÏ prakticky nemoÏné ho chápaÈ. Aj pre<br />
ºudí denne pracujúcich s fondmi je nároãné<br />
poznaÈ v‰etko. Táto komplikovanosÈ v‰ak prekvapivo<br />
vedie ãasto k nejednoznaãnosti, a<br />
t˘m aj k rôznym v˘kladom. V takejto podobne<br />
totiÏ systém ãerpania fondov viac odradzuje<br />
ako priÈahuje. Pre budúcnosÈ bude<br />
potrebné cel˘ systém zjednodu‰iÈ a urobiÈ ho<br />
zrozumiteºnej‰ím.<br />
eGoverment má vlastne aj veºkú politickú<br />
podporu, preão je úroveÀ nízka<br />
Po príchode do ‰tátnej správy som pochopil,<br />
Ïe verejná správa sa správa ako mamutia<br />
loì. Keì kapitán zavelí zmenu kurzu, tak sa<br />
loì zaãne otáãaÈ aÏ po dlhom ãase. Aj v ‰tátnej<br />
správe v‰etko dlho trvá, lebo je to veºk˘<br />
kolos. A to, o ão sa snaÏíme je zásadnou reformou.<br />
Nerobíme len malé kozmetické vylep‰enia,<br />
ale meníme samotnú podstatu verejnej<br />
správy. NemôÏeme preto oãakávaÈ, Ïe<br />
táto zmena sa dosiahne r˘chlo a ºahko. Skutoãn˘<br />
problém nie je nasadzovanie technológií,<br />
ale zmena procesov a zmena zákonov. Informaãn˘<br />
systém nasadíme za jeden rok. Ale<br />
len zmapovanie súãasn˘ch administratívnych<br />
procesov nám zaberie mnoÏstvo mesiacov a<br />
zmena legislatívy je práca na roky. Ani z pohºadu<br />
politikov nie je téma eGovermentu veºmi<br />
populárna. A to práve preto, lebo priná‰a<br />
v˘sledky aÏ po dlhom ãase.<br />
Berú sa do úvahy potreby projektov<br />
Systém riadenia <strong>sk</strong>utoãne potreby projektov<br />
do úvahy neberie. Systém maximalizuje<br />
kontrolu, a to najmä formálnu kontrolu. Keby<br />
sme konali striktne podºa systému riadenia,<br />
tak by sme vlastne len kontrolovali. Potlaãené<br />
sú iné aspekty projektového riadenia, ako<br />
napríklad sledovanie zabezpeãenia plynulého<br />
financovania, alebo pomoc pri nedostatku<br />
kapacít.<br />
V ãom spoãíva komplikovanosÈ riadenia<br />
ãerpania eurofondov na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
Systém ãerpania eurofondov je veºmi komplikovan˘<br />
a pomal˘. Kontrola je viacnásobná<br />
a veºmi dôkladná. Aj pomerne malé a formálne<br />
poru‰enie pravidiel môÏe projekt zastaviÈ,<br />
alebo vrátiÈ v procese o mnoho mesiacov<br />
dozadu. Pri koordinácii projektov tak musíme<br />
neúmerne veºkú pozornosÈ venovaÈ dodrÏiavaniu<br />
formálnych procesov.<br />
Hlavn˘ problém v‰ak nie je ani tak vo viacnásobnej<br />
kontrole. Problém je <strong>sk</strong>ôr v tom, Ïe<br />
17
V L Á D A<br />
S R<br />
nie sú úplne jasné kompetencie jednotliv˘ch<br />
orgánov. Do kaÏdého projektu zasahuje veºa<br />
orgánov, ako napríklad sprostredkovateº<strong>sk</strong>˘<br />
orgán, riadiaci orgán, certifikaãn˘ orgán, ãi<br />
niekedy aj orgán auditu. Nie vÏdy sa tieto orgány<br />
zhodujú. V˘sledkom je potom stav, keì<br />
projektoví manaÏéri Ïijú v permanentnej neistote<br />
a nevedia plne predvídaÈ rozhodovanie<br />
o v˘davkoch.<br />
Dá sa povedaÈ, Ïe je európ<strong>sk</strong>a legislatíva<br />
zloÏitá, ão by odstránilo jej komplikovanosÈ<br />
Európ<strong>sk</strong>a legislatíva je prekvapujúco jednoduchá<br />
a v zásade len stanovuje základn˘<br />
systém riadenia. Táto európ<strong>sk</strong>a legislatíva sa<br />
dokonca má tendenciu zjednodu‰ovaÈ. Je na<br />
národn˘ch ‰tátoch, ako tento základn˘ systém<br />
rozvinú. A na Sloven<strong>sk</strong>u sme tento systém naozaj<br />
v˘razne <strong>sk</strong>omplikovali. Myslím si, Ïe<br />
Sloven<strong>sk</strong>u by v <strong>sk</strong>utoãnosti pomohol návrat<br />
k pôvodn˘m európ<strong>sk</strong>ym vzorom. Podot˘kam<br />
v‰ak, Ïe v súãasnosti sa aj na úrovni EÚ pripravuje<br />
a pripomienkuje nová generácia nariadení,<br />
ktoré budú platiÈ pre politiku súdrÏnosti<br />
po roku 2013. Doteraj‰ie <strong>sk</strong>úsenosti totiÏ<br />
ani EÚ nepovaÏuje za dobré a snaÏí sa systém<br />
zreformovaÈ.<br />
V akom ‰tádiu je systém riadenia ‰trukturálnych<br />
fondov, vyÏaduje si reformu<br />
Súãasn˘ systém riadenia pre roky 2007 aÏ<br />
2013 sa uÏ asi zásadnej‰ie na centrálnej úrovni<br />
reformovaÈ nestihne. My v OPIS-e nahrádzame<br />
preto reformu systému orientáciou na<br />
spoluprácu a pomoc prijímateºom. Kladiem<br />
veºk˘ dôraz na to, aby ºudia na viacer˘ch<br />
úrovniach riadenia spolu priateº<strong>sk</strong>y a férovo<br />
spolupracovali. TaktieÏ je dôleÏité vychádzaÈ<br />
v ústrety prijímateºom a snaÏiÈ sa aktívne im<br />
pomáhaÈ v boji s byrokraciou. Pre budúce<br />
obdobie v‰ak silne odporúãam zásadne zjednodu‰iÈ<br />
cel˘ systém podºa vzoru krajín, ktoré<br />
sú úspe‰né v ãerpaní.<br />
Nie je to príli‰ odváÏne v súãasnosti premárniÈ<br />
eurofondy na informatizáciu, ako<br />
sa tomu dá zabrániÈ<br />
Premárnenie eurofondov neprichádza do<br />
úvahy. Z pohºadu ãerpania nesmieme prísÈ o<br />
Ïiadne v˘znamnej‰ie prostriedky. Z pohºadu<br />
vecného musia projekty priniesÈ zásadnú elimináciu<br />
administratívy a vytvorenie <strong>sk</strong>utoãne<br />
modernej verejnej správy.<br />
Operaãn˘ program<br />
Informatizácia spoloãnosti<br />
Ministerstvo financií Sloven<strong>sk</strong>ej republiky ako sprostredkovateº pre Operaãn˘ program<br />
Informatizácia spoloãnosti v rámci prezentácií objasÀuje prínos aj pre verejnosÈ.<br />
Riaditeºka odboru na MF SR Denisa ÎILÁKOVÁ pripomenula jeho v˘znam aj v rozhovore<br />
pre Parlamentn˘ kuriér redaktorke Anne Komovej.<br />
MF SR. Jedn˘m druhom sú tzv. systémové<br />
opatrenia a druh˘m druhom sú tzv. ‰pecifické<br />
opatrenia (opatrenia na úrovni projektov).<br />
Systémové opatrenia majú za cieº:<br />
• zr˘chliÈ ãerpanie a <strong>sk</strong>valitnenie projektov<br />
• zefektívnenie komunikácie s prijímateºmi a<br />
dodávateºmi,<br />
• zintenzívniÈ spoluprácu so Ïiadateºmi o NFP<br />
pri príprave projektu,<br />
• zadefinovaÈ dokumenty k predloÏeniu Ïiadosti<br />
o platbu a ich vzor.<br />
Opatrenia na úrovni projektov pozostávajú<br />
z projektov, pri ktor˘ch je ukonãená kontrola<br />
verejného obstarávania, resp. bude ukonãená<br />
v blízkej budúcnosti. V rámci jednotliv˘ch<br />
projektov je stanoven˘ presn˘ harmonogram<br />
jednotliv˘ch míºnikov realizácie projektu<br />
na dvoch úrovniach, fyzickej a finanãnej.<br />
Preão sa povaÏuje OPIS za najrizikovej‰í<br />
operaãn˘ program<br />
Operaãn˘ program Informatizácia spoloãnosti<br />
procesuje veºké mnoÏstvo národn˘ch<br />
projektov. Ide o projekty, ktoré majú veºk˘<br />
rozpoãet, nakoºko majú zabezpeãovaÈ komplexné<br />
sluÏby pre obãanov, ale majú byÈ aj prínosné<br />
pre verejnú správu. Sú to veºké projekty,<br />
a preto sa s nimi spája aj vy‰‰ia rizikovosÈ<br />
a detailné rozpracovanie rozpoãtu je omnoho<br />
nároãnej‰ie, ako pri men‰ích projektoch.<br />
Nároãné a komplikované je aj verejné obstarávanie<br />
ktoré sa uplatÀuje pri t˘chto veºk˘ch<br />
projektoch. Komplikovan˘ je proces<br />
verejného obstarávania vzhºadom na ‰pecifickosÈ<br />
projektov na informaãné technológie a s<br />
t˘m súvisiaca zdæhavá a nároãná kontrola aplikovan˘ch<br />
postupov verejného obstarávania.<br />
Okrem toho, na prelome rokov 2010 –<br />
2011 sa konalo prehodnocovanie projektov,<br />
ktorého cieºom bola optimalizácia a zefektív-<br />
Àovanie procesov.<br />
Akãn˘ plán zr˘chlenia ãerpania a implementácie<br />
OPIS je postaven˘ na istej stratégii,<br />
z ãoho vychádza<br />
Akãn˘ plán zr˘chlenia ãerpania obsahuje<br />
dva základné druhy opatrení, ktoré prijalo<br />
SúãasÈou akãného plánu bolo aj vytvorenie<br />
programovej kancelárie, ktorá zabezpeãuje<br />
odborné kapacity expertov v oblasti IT<br />
riadenia projektov. Úlohou programovej<br />
kancelárie je:<br />
• analyzovaÈ projekty v portfóliu OPIS,<br />
• navrhovaÈ rie‰enia a po<strong>sk</strong>ytovaÈ komplexnú<br />
podporu programov˘m a projektov˘m manaÏérom<br />
v rozsahu potrieb pre riadenie IT<br />
programov a projektov vo verejnej správe,<br />
• zabezpeãovaÈ odborné ãinnosti dohºadu nad<br />
sluÏbami a po<strong>sk</strong>ytovaÈ podporu manaÏérom<br />
SORO a manaÏérom na úrovni prijímateºov,<br />
• zabezpeãovaÈ poradenstvo v rámci oblasti<br />
informaãnej bezpeãnosti a dohºadu nad sluÏbami<br />
PO1 OPIS.<br />
Odkedy sa zaãali uplatÀovaÈ jednotlivé<br />
18
M I N I S T E R S T V O F I N A N C I Í S R<br />
kroky plánu a aké je tempo ãerpania<br />
Tempo ãerpania sa vplyvom zavedenia Akãného<br />
plánu v˘razne zv˘‰ilo a tento stav aj<br />
pretrváva. Akãn˘ plán zr˘chlenia ãerpania<br />
bol prijat˘ 16. marca tohto roka, kedy sa konalo<br />
stretnutie s Európ<strong>sk</strong>ou komisiou v Bruseli,<br />
ktorej majú zodpovedné orgány povinnosÈ<br />
reportovaÈ aktuálny v˘voj v rámci OPIS.<br />
Dokedy bude predpokladaná suma vyãerpaná<br />
a ste spokojná s jeho priebehom<br />
Podarilo sa nám vyãerpaÈ pravidlo n+3,<br />
ktoré predstavovalo záväzok, aby sa do konca<br />
roka vyãerpalo z prostriedkov ERDF 71,6<br />
mil. eur. Tento záväzok sa nám nielen podarilo<br />
vyãerpaÈ, ale dokonca preãerpaÈ. Momentálne<br />
je úroveÀ ãerpania prostriedkov z<br />
ERDF vo v˘‰ke 74 195 849,11 mil. eur.<br />
Dotknime sa konkrétne harmonogramu<br />
realizácie projektu OPIS Elektronické sluÏby<br />
Sociálnej poisÈovne a jeho rozpoãtu.<br />
Harmonogram realizácie projektu je rozdelen˘<br />
podºa jednotliv˘ch systémov, ktoré tento<br />
projekt obsahuje. Väã‰ina z nich je vo fáze<br />
prípravy verejného obstarávania a v dvoch prípadoch<br />
uÏ prebieha verejné obstarávanie. Indikatívny<br />
rozpoãet je cca 46,3 mil. eur.<br />
Aké sú, prípadne boli, problémy v rie‰ení<br />
spomínaného projektu<br />
Organizaãn˘mi opatreniami bude potrebné<br />
eliminovaÈ riziká vypl˘vajúce najmä zo súãasného<br />
prehnaného dôrazu kladeného na ‰pecifickosÈ<br />
a zloÏitosÈ jednotlivej vecnej agendy,<br />
priãom sa uplatÀuje jednotn˘ poistn˘ princíp<br />
– hodnotenie obdobia poistenia a zaplateného<br />
poistného. Bude nevyhnutné zjednotiÈ vzájomné<br />
vzÈahy medzi procesmi súvisiacimi s<br />
konaním o dávkach a platením odvodov na<br />
sociálne poistenie tak, aby jednoznaãne na<br />
seba nadväzovali a plnohodnotne vyuÏívali a<br />
spracovávali príslu‰né vstupy / v˘stupy.<br />
Je to pravdepodobne dosÈ podstatn˘ projekt<br />
pre obãanov, stretli ste sa so záujmom<br />
verejnosti<br />
VerejnosÈ mala moÏnosÈ bliωie sa dozvedieÈ<br />
o tomto projekte na jeho verejnej prezentácii<br />
tzv. public hearing. SORO MF SR usporiadal<br />
v októbri tohto roku uÏ v poradí druhú<br />
verejnú prezentáciu ‰túdií u<strong>sk</strong>utoãniteºnosti na<br />
Národné projekty. Di<strong>sk</strong>usia po odprezentovaní<br />
jednotliv˘ch ‰túdií po<strong>sk</strong>ytuje priestor, aby<br />
sa vyjadrila k danému budúcemu projektu aj<br />
verejnosÈ. Najviac verejnosÈ zaujal urãite prínos,<br />
ak˘ bude maÈ tento projekt pre obãanov.<br />
Konkrétne v tomto projekte sa kladie dôraz na<br />
zniÏovanie administratívnej zaÈaÏenosti klientov,<br />
presadzovanie proaktívneho prístupu,<br />
zniÏovanie vnútornej administratívnej zaÈaÏenosti<br />
in‰titúcie, a t˘m aj nákladov na v˘kon<br />
sociálneho poistenia, zv˘‰enie miery automatizácie<br />
a elektronizácie sluÏieb podporujúcich<br />
v˘kon sociálneho poistenia pri zníÏení<br />
poãtu zamestnancov, univerzálnosÈ a jednotnosÈ<br />
postupov voãi klientovi, elimináciu duplicít<br />
v administratívnych procesoch, racionalizáciu<br />
a optimalizáciu v˘konu sociálneho<br />
poistenia.<br />
Ak˘ prínos bude maÈ projekt Elektronické<br />
sluÏby sociálnej poisÈovne pre Sloven<strong>sk</strong>o<br />
Hlavn˘m cieºom projektu je implementácia<br />
nov˘ch, na pouÏívateºa orientovan˘ch<br />
elektronick˘ch sluÏieb prostredníctvom zavedenia<br />
nového informaãného systému zameraného<br />
hlavne na podporu procesov v˘konu<br />
sociálneho poistenia.<br />
Navrhované projekty sledujú najmä dosiahnutie<br />
cieºov celospoloãen<strong>sk</strong>ého v˘znamu<br />
v oblasti sociálneho zabezpeãenia obãanov.<br />
Takéto nekvantifikovateºné prínosy realizácie<br />
projektov sú:<br />
Zv˘‰i sa transparentnosÈ systému:<br />
KaÏd˘ obãan a podnikateº<strong>sk</strong>˘ subjekt bude<br />
môcÈ on-line, v reálnom ãase, zistiÈ (overiÈ)<br />
svoje postavenie v systéme sociálneho poistenia.<br />
ZníÏi sa administratíva a eliminuje sa byrokracia:<br />
Informácie o zmenách v statuse obãana<br />
alebo podnikateº<strong>sk</strong>ého subjektu sa budú zí<strong>sk</strong>avaÈ<br />
z registrov spolupracujúcich in‰titúcií verejnej<br />
správy, t. j. zo zdroja ich prvotnej evidencie.<br />
T˘mto postupom bude eliminovaná<br />
potreba na predkladanie rôznych dokumentov<br />
a potvrdení, ktoré vydávajú ostatné in‰titúcie<br />
verejnej správy.<br />
Zr˘chli a automatizuje sa konanie:<br />
Obãania a podnikateº<strong>sk</strong>é subjekty budú<br />
maÈ moÏnosÈ podaÈ podania alebo poÏiadavky<br />
príslu‰n˘mi formami elektronickej komunikácie<br />
bez nutnosti náv‰tevy príslu‰ného<br />
úradu. SluÏbami workflow a automatizáciou<br />
spracovania zí<strong>sk</strong>an˘ch informácií sa ur˘chli<br />
konanie a obmedzí sa chybovosÈ.<br />
Zabezpeãí sa informovanosÈ klienta:<br />
Obãania a podnikateº<strong>sk</strong>é subjekty budú<br />
maÈ moÏnosÈ zí<strong>sk</strong>aÈ potrebné informácie prostredníctvom<br />
jednotliv˘ch foriem elektronickej<br />
komunikácie.<br />
In‰titucionálna stabilita<br />
Kooperácia jednotliv˘ch in‰titúcií rezortu<br />
a integrita finanãn˘ch tokov zabezpeãená previazaním<br />
systémov evidencie príjmov a v˘davkov<br />
na finanãn˘ (úãtovn˘) systém vytvorí<br />
predpoklady pre dlhodobé plánovanie a<br />
stabilizáciu ekonomického prostredia jednotliv˘ch<br />
in‰titúcií rezortu.<br />
Z uvedeného vypl˘va, Ïe predkladan˘ projekt<br />
má zásadn˘ celospoloãen<strong>sk</strong>˘ v˘znam,<br />
t˘ka sa prakticky kaÏdého obãana a jeho cie-<br />
ºom je vytvorenie komplexného, transparentne<br />
fungujúceho systému po<strong>sk</strong>ytujúceho v‰etky<br />
poÏadované sluÏby obãanom on-line na akceptovateºnej<br />
kvalitatívnej úrovni.<br />
Akãn˘ plán zr˘chlenia ãerpania bol pravdepodobne<br />
nevyhnutn˘ oceÀujete jeho prijatie<br />
a ão vládna kríza, nepodpísala sa na<br />
jeho realizácii<br />
Akãn˘ plán v˘razne pomohol pri ãerpaní<br />
prostriedkov z OPIS a vládna kríza sa v Àom<br />
neodzrkadlila. Naìalej pokraãujeme v nasadenom<br />
tempe ãerpania a v‰etky kroky sa plnia<br />
podºa plánu. Systémové opatrenia a opatrenia<br />
na úrovni projektov, ktoré sú v akãnom pláne<br />
definované nepodliehajú vládnej kríze.<br />
Nevytráca sa efektívnosÈ<br />
ani operatívnosÈ<br />
Colná správa pre‰la viacer˘mi zmenami a stala sa z nej moderná ‰tátna in‰titúcia,<br />
ktorá sa snaÏí uºahãovaÈ aj medzinárodn˘ obchod. Mária MACHOVÁ, e‰te nedávno vo funkcii<br />
generálnej riaditeºky Colného riaditeºstva SR, dôverne pozná prostredie aj problémy colnej<br />
správy. Po<strong>sk</strong>ytla informácie pre Parlamentn˘ kuriér redaktorke Anne Komovej.<br />
Ako sa snaÏí Colná správa reagovaÈ na<br />
meniace sa medzinárodné prostredie a na<br />
medzinárodn˘ obchod<br />
Globalizácia svetového obchodu a tok tovarov<br />
veºk˘ch objemov z v˘chodnej Ázie<br />
kladie na colné správy v‰etk˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch<br />
krajín, a teda aj Sloven<strong>sk</strong>a, nové poÏiadavky<br />
a nároky. Na jednej strane máme vytváraÈ<br />
podmienky, aby sa tovar dostal ão naj<strong>sk</strong>ôr do<br />
cieºa jeho urãenia a na druhej strane je na‰ou<br />
úlohou chrániÈ územie Sloven<strong>sk</strong>a ale aj celého<br />
spoloãenstva pred neférov˘mi dovozmi a<br />
v˘vozmi, pred tovarmi ktoré môÏu ohroziÈ<br />
zdravie a bezpeãnosÈ obãanov a pod. Nie<br />
vÏdy je jednoduché tieto dve zdanlivo protichodné<br />
poslania plniÈ, navy‰e v období neus-<br />
19
C O L N É R I A D I T E ª S T V O<br />
S R<br />
táleho zniÏovania prostriedkov, ktoré colná<br />
správa dostáva zo ‰tátneho rozpoãtu. V‰etci<br />
dovozcovia a v˘vozcovia, colní deklaranti –<br />
tí v‰etci by boli objektívne najrad‰ej, keby<br />
bolo colné konanie ão najkrat‰ie, bez prieÈahov,<br />
najlep‰ie „pod nosom“ a „non stop“ proste<br />
ideálne. Nemusíme v‰ak byÈ ani priateºmi<br />
rôznych ‰tatistík aby sme videli a vedeli, Ïe<br />
nezanedbateºná ãasÈ tovarov, ktoré sa dostávajú<br />
na nበãi európ<strong>sk</strong>y trh nespæÀa kritériá<br />
bezpeãnosti, kvality, dodrÏiavania práv du‰evného<br />
vlastníctva, primeranej ceny a pod., ão<br />
znamená Ïe jednotlivec, alebo ãasÈ obchodného<br />
reÈazca nedodrÏiava zákony a pravidlá férového<br />
obchodu. A preto je tu tlak na vykonávanie<br />
nov˘ch komplexnej‰ích druhov kontrol<br />
zaloÏen˘ch na anal˘ze rizikov˘ch subjektov,<br />
distribuãn˘ch kanálov ãi druhov tovar,<br />
kontrol zaloÏen˘ch na v˘mene informácií o<br />
podozriv˘ch obchodn˘ch operáciách, organizujú<br />
sa spoloãné kontrolné akcie a pod., ão samozrejme<br />
predlÏuje a predraÏuje cel˘ proces.<br />
Preto priblíÏenie sa k ideálnemu a efektívnemu<br />
stavu v oblasti colného konania vyÏaduje<br />
od v‰etk˘ch zainteresovan˘ch pouÏívaÈ<br />
nové postupy a prístupy aby bol medzinárodn˘<br />
obchod efektívny, ale aj bezpeãn˘.<br />
Ako ste spokojná s vyuÏívaním elektronizácie<br />
v colnom konaní, stala sa uÏ samozrejmosÈou<br />
alebo sú e‰te rezervy<br />
Sme veºmi radi, Ïe colná správa je na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
priekopníkom v elektronizácii administratívnych<br />
postupov v colnom i daÀovom<br />
konaní. Patríme k in‰titúciám, ktoré veºkú<br />
ãasÈ konania zabezpeãujú elektronickou formou<br />
a automaticky. V súãasnosti takto beÏia<br />
colné reÏimy tranzit a v˘voz. V súlade s<br />
medzinárodn˘mi trendmi a v rámci finanãn˘ch<br />
moÏností by mali byÈ v nasledujúcom<br />
období zautomatizované aj colné reÏimy pri<br />
dovoze, reÏimy s ekonomick˘m úãinkom a<br />
zjednodu‰ené postupy. Colná správa SR sa<br />
tieÏ aktívne podieºa na projekte centrálneho<br />
elektronického prieãinka, ktor˘ by mal od<br />
roku 2013 stranám zapojen˘m v medzinárodnom<br />
obchode umoÏniÈ aby v‰etky potrebné<br />
dokumenty potrebné pre dovoz, v˘voz ãi<br />
tranzit predloÏili v jedinom vstupnom bode<br />
a splnili tak v‰etky regulaãné poÏiadavky<br />
súvisiace s ich potrebami na jednom mieste.<br />
SúãasÈou elektronického konania je i zavedenie<br />
zaruãeného elektronického podpisu<br />
na dokumentoch majúcich elektronickú formu.<br />
Cel˘ proces colného konania je moÏné<br />
sledovaÈ elektronicky, ão umoÏnilo zr˘chlenie<br />
pohybu tovaru a zr˘chlilo colného konanie.<br />
Z ekonomického hºadi<strong>sk</strong>a elektronické<br />
colné konanie zníÏilo finanãné náklady a ãas<br />
ako colnej správe, tak aj podnikateº<strong>sk</strong>˘m subjektom.<br />
No a ìal‰ie plány do budúcnosti Ak<br />
to bude z finanãného hºadi<strong>sk</strong>a moÏné, radi by<br />
sme dosiahli stav, aby v‰etky dokumenty,<br />
ktoré na‰i klienti sú povinní predkladaÈ colnej<br />
správe pri colnom ãi daÀovom konaní<br />
toto mohli urobiÈ elektronicky, aby elektronická<br />
komunikácia bola obojstranná. Tro‰ku<br />
nadnesene povedané, aby colná správa ão<br />
naj<strong>sk</strong>ôr fungovala bez papiera!<br />
Aká je situácia pri dodrÏiavaní bezpeãnosti<br />
celého logistického reÈazca<br />
UÏ vy‰‰ie uvedené naznaãuje, Ïe v posledn˘ch<br />
rokoch sa v˘razn˘m spôsobom mení<br />
úloha coln˘ch správ. Aj keì sloven<strong>sk</strong>á colná<br />
správa zabezpeãuje dnes viac ako polovicu<br />
príjmov ‰tátneho rozpoãtu, rastie váha aktivít<br />
zabezpeãujúcich ochranu vlastného i spoloãného<br />
trhu, pretoÏe globalizácia priná‰a aj cel˘<br />
rad negatívnych aspektov do medzinárodného<br />
obchodu ktoré majú ãasto znaky podvodného<br />
aÏ kriminálneho konania, ktoré ohrozujú<br />
zdravie a nezriedka i Ïivoty obãanov. Preto<br />
EÚ prijíma cel˘ rad noriem a postupov ktoré<br />
v sebe obsahujú bezpeãnostné aspekty v oblasti<br />
dovozu i v˘vozu. Cieºom aktivít je predov‰etk˘m<br />
zavedenie spoloãn˘ch kontroln˘ch<br />
‰tandardov. EÚ v rámci zv˘‰eného dôrazu<br />
na bezpeãnosÈ integrovala bezpeãnostné<br />
aspekty do coln˘ch kontrol a do povolení na<br />
pouÏitie zjednodu‰en˘ch postupov pri colnom<br />
konaní a zv˘‰ila dôraz pri kontrole vo v˘voze<br />
i dovoze, priãom kladie dôraz na elektronickú<br />
v˘menu dát a ich anal˘zu. Osveta v<br />
oblasti bezpeãnosti celého logistického re-<br />
Èazca a aplikácia poÏadovan˘ch noriem vytvára<br />
predpoklady pre minimalizovanie rizika.<br />
Zjednodu‰ene môÏeme povedaÈ, Ïe cieºom<br />
t˘chto aktivít je najmä zavedenie spoloãn˘ch<br />
kontroln˘ch ‰tandardov v EÚ v úzkej spolupráci<br />
s tretími krajinami, ktoré riziko minimalizujú.<br />
Nepriniesla globalizácia obchodného prostredia<br />
nevhodné zníÏenie personálneho<br />
stavu Colnej správy<br />
Je zrejmé, Ïe ak dnes veºkú ãasÈ na‰ich<br />
procesov má elektronickú podporu a je plne<br />
automatizovaná má to i personálne dopady.<br />
Ak k tomu pridáme e‰te fakt, Ïe v poslednom<br />
období colná správa pre‰la ìal‰ími procesmi<br />
centralizácie podporn˘ch ãinností s v˘razn˘mi<br />
úsporami Ïivej práce, potom pohºady na<br />
zniÏovanie zamestnancov nemôÏeme povaÏovaÈ<br />
za nevhodné ale za prirodzené.<br />
V auguste roku 2010 mala colná správa systemizovan˘ch<br />
4 493 zamestnancov, dnes je to<br />
3 644, t. j. o takmer 20 % menej. Poãet miest<br />
colníkov sa zníÏil o 572, poãet civiln˘ch zamestnancov<br />
o 277. S najväã‰ou pravdepodobnosÈou<br />
sme organizáciou, ktorá u<strong>sk</strong>utoãnila<br />
najvy‰‰í rozsah úspor v tejto oblasti.<br />
Napriek tomuto kon‰tatovaniu som presvedãená,<br />
Ïe redukovan˘ poãet zamestnancov<br />
je postaãujúci na zabezpeãenie na‰ich úloh.<br />
Aby v‰ak na‰e sluÏby boli aj naìalej kvalitné<br />
a zodpovedali poÏiadavkám doby, urãité rezervy<br />
vidím v ‰truktúre poboãiek a následne<br />
i zamestnancov. Stále veºa zamestnancov v<br />
uniforme robí agendy, ktoré môÏu vykonávaÈ<br />
lacnej‰ie aj civilní zamestnanci. Naopak, väã-<br />
‰í podiel colníkov je potrebné postupne presúvaÈ<br />
do oblasti komplexnej kontroly pohybu<br />
tovaru a distribuãn˘ch kanálov. Mnohé<br />
krajiny vyuÏívajú colníkov aj na iné úlohy aké<br />
plníme my dnes. Napríklad ãe<strong>sk</strong>í colníci zabezpeãujú<br />
aj sluÏby m˘tnej polície ãi kontrolu<br />
zamestnávania cudzincov, iné krajiny zverujú<br />
colnej správe prakticky celú kontrolu<br />
pohybu tovaru a tak integrujú tieto aktivity do<br />
jedného rezortu. VyuÏívajú váÏnosÈ uniformy<br />
najmä na rôznorodé kontrolné funkcie a nie<br />
na administratívne ãinnosti. Bude na zváÏení<br />
budúcej vlády, ãi aj pre malé Sloven<strong>sk</strong>o nie<br />
je efektívnej‰ie maÈ jeden uniformovan˘ zbor<br />
na takéto aktivity neÏ rôznorodé civilné kontrolné<br />
zloÏky v ekonomick˘ch rezortoch, ktoré<br />
plnia parciálne úlohy spojené s bezpeãnos-<br />
Èou a ochranou trhu a spotrebiteºov.<br />
Ak˘ v˘znam nadobudla cezhraniãná spolupráca<br />
regionálnych coln˘ch úradov<br />
Cezhraniãná spolupráca coln˘ch úradov<br />
plní v˘znamnú úlohu pri predchádzaní a odhaºovaní<br />
poru‰ovania zákonov, ako aj pri rie-<br />
‰ení aktuálnych a operatívnych problémov<br />
ãi uÏ na hraniãn˘ch prechodoch s Ukrajinou<br />
alebo vo vnútrozemí.<br />
Samozrejme, najuωia spolupráca je so susedn˘mi<br />
coln˘mi správami a prihraniãn˘mi<br />
coln˘mi úradmi. Dlhodobo máme veºmi dobrú<br />
spoluprácu s ãe<strong>sk</strong>ou a poº<strong>sk</strong>ou colnou správou.<br />
Okrem tradiãn˘ch foriem spolupráce je<br />
na‰im spoloãn˘m záujmom rie‰iÈ otázky obchádzania<br />
platenia spotrebn˘ch daní z minerálnych<br />
olejov. Problém pri minerálnych olejoch<br />
je ten, Ïe na mnohé z nich nie je u nás a<br />
v âe<strong>sk</strong>u uvalená spotrebná daÀ, ale veºmi<br />
jednoducho a ãasto sa dajú pouÏívaÈ na vykurovanie<br />
alebo ako pohonné hmoty, najmä pre<br />
nákladné automobily. Na území Poº<strong>sk</strong>a sa v<br />
poslednom období znásobuje v˘roba tak˘chto<br />
olejov a podºa informácií od poº<strong>sk</strong>˘ch kolegov<br />
sa rozhodujúca ãasÈ produkcie deklaru-<br />
20
C O L N É R I A D I T E ª S T V O<br />
S R<br />
je ako v˘voz k nám a do âe<strong>sk</strong>a. Dôvodom je<br />
fakt, Ïe v Poº<strong>sk</strong>u sú aj tieto základové oleje<br />
zdanené a ich pohyb je monitorovan˘ zo zákona.<br />
âe<strong>sk</strong>á colná správa odhaduje, Ïe zneu-<br />
Ïitie tak˘chto dovozov, ktoré prakticky nie sú<br />
z ich strany kontrolovateºné znamenali v˘padok<br />
na spotrebn˘ch daniach v roku 2010 6 aÏ<br />
8 mld. ãe<strong>sk</strong>˘ch korún. Aj zistenia Ïilin<strong>sk</strong>ého<br />
colného úradu, ktor˘ dlhodobo spolupracuje<br />
s katovick˘mi kolegami v oblasti monitoringu<br />
pohybu cisterien na na‰e územie nasvedãujú<br />
o daÀov˘ch únikoch veºk˘ch rozmerov.<br />
Preto bolo na‰ou snahou, aby sme vyuÏili<br />
poznatky a legislatívnu úpravu tohto problému<br />
z Poº<strong>sk</strong>a aj pri novele zákona o minerálnych<br />
olejoch ktorá je práve v legislatívnom<br />
konaní. S maìar<strong>sk</strong>ou daÀovou a colnou správou<br />
spolupracujeme najmä v oblasti preclievania<br />
textilu z âíny na na‰ich juÏn˘ch poboãkách.<br />
K˘m v Maìar<strong>sk</strong>u sa pri preclievaní takéhoto<br />
tovaru platí nielen clo ale aj daÀ z pridanej<br />
hodnoty, na‰a legislatíva vyÏaduje platenie<br />
iba cla. Je veºa dôkazov, Ïe mnohé maìar<strong>sk</strong>é<br />
firmy zneuÏívajú tento reÏim, po preclení<br />
tovaru sa stávajú nekontaktn˘mi, neplatia<br />
dane a pod.. Preto sme podpísali dohodu<br />
o v˘mene informácií, ktoré sú predmetom<br />
colného a daÀového tajomstva. Cieºom dohody<br />
je, aby sme vzájomnou v˘menou údajov<br />
predchádzali a odhaºovali colné a daÀové<br />
podvody nielen na vlastn˘ch územiach ale napomohli<br />
aj jeden druhému, tak ako nás k<br />
tomu zaväzuje európ<strong>sk</strong>a colná únia. A tak˘chto<br />
príkladov spolupráce by som mohla<br />
uviesÈ oveºa viac, prakticky z kaÏdej oblasti<br />
práce coln˘ch úradov.<br />
Darí sa aj v pôsobnosti Colnej správy, v<br />
rámci kompetencií, odhaºovaÈ a rie‰iÈ rôzne<br />
nepríjemné situácie spojené s trestnou<br />
ãinnosÈou<br />
Boj proti coln˘m a daÀov˘m únikom, nedovolen˘<br />
obchod s drogami a ich prekurzormi,<br />
poru‰ovanie predpisov na oznaãovanie tovarov,<br />
ochrana du‰evného vlastníctva, kultúrneho<br />
dediãstva, ochrana chránen˘ch druhov<br />
rastlín a Ïivoãíchov (CITES) a v neposlednom<br />
rade ochrana hraníc, t˘m v‰etk˘m sa dnes zaoberá<br />
aj colná správa. Coln˘ kriminálny úrad<br />
navy‰e disponuje oprávneniami na odhaºovanie<br />
a aj vy‰etrovanie trestnej ãinnosti vo v‰etk˘ch<br />
vy‰‰ie uveden˘ch oblastiach.<br />
Za najväã‰ie tohtoroãné úspechy v oblasti<br />
odhaºovania nezákonn˘ch aktivít povaÏujeme<br />
objavenie dvoch ilegálnych v˘robní cigariet,<br />
kde bol zadrÏan˘ tovar v hodnote spotrebn˘ch<br />
daní viac ako 30 mil. eur, nelegálneho dovozu<br />
cigariet cez sloven<strong>sk</strong>o-ukrajin<strong>sk</strong>ú hranicu,<br />
kedy len za prv˘ polrok tohto roku sa poãet<br />
zadrÏan˘ch kusov cigariet blíÏil k 30 mil. a<br />
únik na cle a DPH predstavoval 2,8 mil. eur.<br />
Za to isté obdobie CKÚ svojou ãinnosÈou<br />
odhalil nelegálny dovoz 6,7 t liekov v hodnote<br />
6 mil. eur a vo v˘poãte by sme mohli pokraãovaÈ.<br />
Sme presvedãení, Ïe na‰a snaha<br />
odhaºovaÈ trestnú ãinnosÈ a úniky má svoje<br />
ovocie primerané na‰im technick˘m a ºud<strong>sk</strong>˘m<br />
moÏnostiam. V budúcnosti sa chceme<br />
viac zameraÈ na ochranu práv du‰evného<br />
vlastníctva, odhaºovanie nelegálnych dovozov<br />
prostredníctvom internetového obchodu, ale<br />
aj podvodom v oblasti spotrebn˘ch daní. No<br />
a v neposlednom rade je stále aktuálny boj<br />
proti korupcii.<br />
Myslím, Ïe sa zvy‰uje aj nároãnosÈ vzdelávania<br />
v rámci rezortu Colnej správy, aká<br />
je spokojnosÈ<br />
Vstup Sloven<strong>sk</strong>a do európ<strong>sk</strong>eho colného<br />
priestoru, ne<strong>sk</strong>ôr posun shenghen<strong>sk</strong>ej hranice<br />
aÏ na v˘chod na‰ej krajiny a roz‰írenie kompetencií<br />
o oblasÈ spotrebn˘ch daní, to v‰etko<br />
nezmazateºne zmenilo poslanie i nároãnosÈ<br />
colníckej práce. Rastú nároky na v˘kon colnej<br />
sluÏby, na kvalifikáciu, jazykové vedomosti<br />
a poãítaãové zruãnosti. KeìÏe sloven<strong>sk</strong>é<br />
stredné a vysoké ‰kolstvo nemajú vo svojich<br />
profiloch odbory venujúce sa ‰peciálne iba colníctvu,<br />
veºkú úlohu v zabezpeãení vedomostí<br />
a zruãností potrebn˘ch pre v˘kon na‰ich<br />
funkcií má Coln˘ in‰titút. Coln˘ in‰titút zabezpeãuje<br />
základné i ‰pecializované ‰túdium v<br />
rôznych oblastiach a jeho lektormi sú na‰i<br />
naj<strong>sk</strong>úsenej‰í kolegovia ako aj odborníci z<br />
in˘ch orgánov ‰tátnej správy. Veºmi oceÀujeme<br />
ochotu odborníkov zo ‰peciálnych oblastí<br />
podnikania podieºaÈ sa na na‰om vzdelávaní.<br />
Ide najmä o ‰pecialistov a odborníkov z oblastí<br />
ktoré sú najãastej‰ie predmetom nezákonnej<br />
v˘roby a poru‰ovania práv du‰evného<br />
vlastníctva. Ich poznatky a informácie o oblastiach<br />
a spôsoboch nelegálnej v˘roby a distribúcie<br />
a sú pre nás neoceniteºnou pomocou<br />
v boji proti daÀov˘m a coln˘m únikom. Klasické<br />
vzdelávanie v‰ak nie je postaãujúce,<br />
preto vyuÏívame aj iné, progresívnej‰ie metódy<br />
vzdelávania, najmä e-learning. Okrem odborn˘ch<br />
vedomostí rastú nároky na mana-<br />
Ïér<strong>sk</strong>e zruãnosti ºudí na v‰etk˘ch úrovniach<br />
riadenia. Je veºkou v˘hodou, Ïe v roku 2009<br />
colná správa zí<strong>sk</strong>ala projekt z Európ<strong>sk</strong>eho sociálneho<br />
fondu prostredníctvom ktorého si<br />
zvy‰uje manaÏér<strong>sk</strong>e vedomosti a zruãnosti<br />
viac ako stovka manaÏérov z colného riaditeºstva<br />
a coln˘ch úradov a pribliÏne toºko zamestnancov<br />
si zvy‰uje jazykovú úroveÀ.<br />
Colné orgány pri svojej rozmanitej a rozsiahlej<br />
ãinnosti pravdepodobne spolupracujú<br />
aj so ‰ir‰ím okruhom ‰tátnych orgánov,<br />
aké sú vzájomné vzÈahy a neodkladná<br />
spolupráca<br />
Colná správa nemôÏe pracovaÈ izolovane a<br />
ani nemôÏe sama pôsobiÈ v globálnom obchodnom<br />
prostredí. Spolupráca je rozhodujúca<br />
pre úãinnosÈ coln˘ch orgánov a voãi mnoh˘m<br />
hrozbám, ktor˘m musia ãeliÈ. Z t˘chto<br />
dôvodov colná správa pri plnení svojich úloh<br />
spolupracuje predov‰etk˘m so v‰etk˘mi<br />
ozbrojen˘mi zloÏkami v na‰ej krajine, ale aj<br />
s OLAF,EUROPOOL, INTERPOOL a ìal‰ími<br />
podobn˘mi organizáciami. Mohla by som<br />
vymenovaÈ takmer v‰etky ústredné orgány<br />
‰tátnej správy, rôzne ‰tátne in‰titúcie ktoré<br />
majú kompetencie v oblasti dovozn˘ch a v˘vozn˘ch<br />
licencií alebo inak participujú na<br />
medzinárodnom obchode. Pre nás je v‰ak<br />
veºmi dôleÏitá spolupráca aj s ne‰tátnymi organizáciami,<br />
agentúrami ãi zväzmi z oblasti<br />
tabakového priemyslu, v˘roby alkoholu, minerálnych<br />
olejov, farmaceutického priemyslu.<br />
Iba v úzkej súãinnosti so v‰etk˘mi zainteresovan˘mi,<br />
vzájomnou v˘menou informácií<br />
a <strong>sk</strong>úseností môÏeme byÈ úspe‰ní a prospe‰ní<br />
na‰im obãanom a podnikateº<strong>sk</strong>˘m subjektom.<br />
Ak˘ prínos pre ‰tátny rozpoãet predstavuje<br />
práve colná správa<br />
Ako som uÏ uviedla, colná správa zabezpeãuje<br />
príjmovú stránku ‰tátneho rozpoãtu v<br />
hodnote, ktorá sa pohybuje nieão málo nad<br />
50 % jeho príjmov. Stále ma prekvapuje, Ïe<br />
mnoho na‰ich obãanov, ãasto aj na vysok˘ch<br />
‰tátnych postoch nemá vedomosÈ o takejto vysokej<br />
angaÏovanosti colnej správy v zabezpeãovaní<br />
príjmov rozpoãtu. Aj tento rok je vysoká<br />
miera pravdepodobnosti Ïe celkovú<br />
sumu, ktorú máme pre ‰tát zabezpeãiÈ nielen<br />
dosiahneme, ale aj prekroãíme. Rozhodujúcu<br />
ãasÈ príjmov, ktoré zabezpeãujeme predstavujú<br />
spotrebné dane, najmä z minerálnych<br />
olejov, alkoholu a tabaku, ìalej daÀ z pridanej<br />
hodnoty pri dovozoch z tretích krajín a<br />
najmen‰ou poloÏkou je clo. Úloha cla v rozpoãte<br />
neustále klesá a v strednodobej perspektíve<br />
bude minimálna. Aj tento rok je pre nás<br />
toho názorn˘m príkladom. V júni tohto roku<br />
vo‰la do platnosti zmluva EÚ s Kóreou na základe<br />
ktorej okolo 80 % tovarov obsiahnut˘ch<br />
v zmluve má nulovú colnú sadzbu, ostatné komodity<br />
ako sú automobily, v˘poãtová technika<br />
a pod. sa na túto hranicu dostane po piatich<br />
rokoch. OkamÏite sme to pocítili na podstatnom<br />
zníÏení v˘beru cla. Ak sa pozeráme<br />
na úlohy colnej správy z dlhodobej‰ieho hºadi<strong>sk</strong>a,<br />
tak fi‰kálna úloha bude hraÈ ãoraz men-<br />
‰iu úlohu a do popredia vystúpia v˘raznej‰ie<br />
funkcie spojené s ochranou a kontrolou trhu.<br />
Je to späté nielen s európ<strong>sk</strong>ou a celosvetovou<br />
snahou bezcolného pohybu tovarov a slu-<br />
Ïieb, ale v na‰om prípade aj so snahou, aby<br />
sa daÀ z pridanej hodnoty nevyberala súbeÏne<br />
s coln˘m konaním, ale aÏ v riadnom zda-<br />
Àovacom období. Takéto kroky, prinajmen-<br />
‰om pre vybrané subjekty medzinárodného<br />
obchodu avizuje MF SR u<strong>sk</strong>utoãniÈ od roku<br />
2013.<br />
Aké sú najbliωie plány, ktoré sa t˘kajú<br />
zefektívnenia ãinnosti a celkové <strong>sk</strong>valitnenie<br />
práce colnej správy<br />
Colná správa má za sebou veºmi nároãné<br />
obdobie. NielenÏe sme sa museli vyrovnaÈ s<br />
medziroãn˘m poklesom rozpoãtov˘ch v˘davkov<br />
o takmer 20 %, zníÏením poãtu zamestnancov,<br />
zru‰ením viacer˘ch pracoví<strong>sk</strong>,<br />
bolo tieÏ potrebné pripraviÈ organizáciu na<br />
zlúãenie s daÀovou správou, ktoré sa u<strong>sk</strong>utoãní<br />
od januára budúceho roku. Napriek tomu<br />
sa nám darí plniÈ úlohy ‰tátneho rozpoãtu, prijali<br />
sme mnohé opatrenia v oblasti centralizácie<br />
podporn˘ch procesov, ktoré nám umoÏÀujú<br />
po prv˘krát riadiÈ z centra vnútorné ekonomické<br />
procesy a efektívnosÈ jednotliv˘ch coln˘ch<br />
úradov v oblasti v˘davkov. KaÏd˘ kto<br />
v súkromnej sfére tvoril tak˘to centrálny<br />
back-office vie, aké je to nároãné, ale aj prospe‰né.<br />
Aj v oblasti coln˘ch a daÀov˘ch procesov<br />
sa urobilo veºa uÏitoãn˘ch zmien. Sloven<strong>sk</strong>á<br />
colná správa musí aj v budúcom období<br />
pokraãovaÈ v optimalizácii poboãkovej<br />
siete, v implementácii modern˘ch pracovn˘ch<br />
metód, postupov a techník, postupovaÈ<br />
v automatizácii a elektronizácii ìal‰ích procesov.<br />
Urãite je veºa práce aj na v˘chodnej<br />
hranici, treba urobiÈ ìal‰ie opatrenia pre odstránenie<br />
dlh˘ch ãakacích lehôt, ale aj v oblasti<br />
profesionálneho správania sa v‰etk˘ch<br />
zamestnancov v styku s verejnosÈou. Predstáv<br />
o <strong>sk</strong>valitnení práce mám veºa. Za v‰etky uvediem<br />
konkrétny príklad, o ktorom som presvedãená<br />
Ïe sa musí v najbliωom období staÈ<br />
21
C O L N É R I A D I T E ª S T V O<br />
S R<br />
strategick˘m cieºom v oblasti colného konania.<br />
Európ<strong>sk</strong>a colná legislatíva umoÏÀuje udeliÈ<br />
podnikateº<strong>sk</strong>ému subjektu ‰tatút pod názvom<br />
„schválen˘ hospodár<strong>sk</strong>y subjekt –<br />
SHS“. Udelenie tohto ‰tatútu znamená, Ïe<br />
jeho drÏiteº preukázal coln˘m orgánom Ïe<br />
jeho vnútorné kontrolné mechanizmy, finanãné<br />
zdravie, colné postupy, fyzická bezpeãnosÈ<br />
tovaru poãnúc od v˘roby cez <strong>sk</strong>ladovanie po<br />
prepravu, vyhovujú bezpeãnostn˘m i coln˘m<br />
poÏiadavkám. VyuÏitie tohto certifikátu má<br />
obrov<strong>sk</strong>˘ v˘znam pre obe strany. Osvedãenie<br />
sa stalo v rámci EÚ znaãkou kvality medzinárodného<br />
obchodu ale tieÏ prestíÏe legálne<br />
podnikajúcich subjektov. V˘razn˘m spôsobom<br />
tieÏ zr˘chºuje i zlacÀuje podnikateº<strong>sk</strong>˘m<br />
subjektom proces colného konania. SHS uÏ<br />
nepotrebuje fyzicky prepravovaÈ tovar na colnú<br />
poboãku, vypæÀaÈ a predkladaÈ stohy papierov.<br />
Aj colná správa profituje z tohto ‰tatútu,<br />
pretoÏe cel˘ proces certifikácie umoÏÀuje<br />
lep‰ie spoznaÈ subjekt ão je veºmi dôleÏité pre<br />
budovania partner<strong>sk</strong>ého vzÈahu zaloÏeného na<br />
vzájomnej dôvere a pomoci. A v koneãnom<br />
dôsledku je to lacnej‰í a úãinnej‰í spôsob celého<br />
colného konania ako to klasické. Doteraz<br />
bolo v SR Colnou správou udelen˘ch len<br />
38 certifikátov na ‰tatút „schválen˘ hospodár<strong>sk</strong>y<br />
subjekt – SHS“, priãom v‰ak pracujeme<br />
s ìal‰ími 8 138 subjektmi schválen˘mi v rámci<br />
ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov EÚ. Na‰ou snahou v najbliωom<br />
období bude aby na Sloven<strong>sk</strong>u podstatne<br />
vzrástol poãet SHS, ão vyÏaduje aby<br />
sme oveºa intenzívnej‰ie komunikovali s podnikateº<strong>sk</strong>ou<br />
sférou, vysvetºovali moÏnosti a<br />
prínosy takéhoto osvedãenia. Samozrejme,<br />
aj na‰i klienti musia vynaloÏiÈ úsilie na preukázanie<br />
potrebn˘ch kvalít ich podnikania, ão<br />
môÏe spoãiatku vyzeraÈ ako nadpráca, ale urãite<br />
sa im vyplatí.<br />
Proces informatizácie<br />
a ‰kolstvo<br />
Proces informatizácie v rezorte ‰kolstva pokraãuje na v‰etk˘ch stupÀoch ‰kôl,<br />
no tempo aj úroveÀ je rôzna. Nov˘ prístup k vzdelávaniu otvára aj nové moÏnosti na ‰túdium<br />
a informovanosÈ. Ak˘ je stav informatizácie Pre ‰kolstvo je odborníkom generálny riaditeº<br />
Sekcie informatiky M· SR IVAN ·IAGI. Rozpráva sa s redaktorkou Annou Komovou.<br />
âo povaÏujete za slabé a ão naopak za silné<br />
argumenty pre hodnotenie súãasného<br />
stavu procesu informatizácie v ‰kolstve<br />
Za posledné obdobie sa urobil obrov<strong>sk</strong>˘ kus<br />
práce, a to aj napriek tomu, Ïe IKT a potreby<br />
obyvateºstva spojené s IKT sa vyvíjajú míºov˘mi<br />
krokmi a verejná správu musí predvídaÈ,<br />
ão bude ten ktor˘ rezort potrebovaÈ na roky<br />
dopredu, a to nielen z rozpoãtov˘ch dôvodov,<br />
ale aj z pohºadu trendov v hospodárstve. Nedá<br />
mi neuviesÈ, Ïe dne‰n˘ rámec informatizácie<br />
(Koncepcia informatiky a informatizácie regionálneho<br />
‰kolstva) bol schválen˘ pred <strong>sk</strong>oro<br />
piatimi rokmi (27. 2. 2007). Napriek tomu<br />
rezort dokázal v koncepcii promptne reagovaÈ<br />
na technologick˘ v˘voj, ako aj na nové po-<br />
Ïiadavky rezortu a vybudoval, resp. buduje ‰irok˘<br />
rámec sluÏieb, ktoré slúÏia ‰kolstvu,<br />
ako aj akademickej obci a ‰portu. V krátkosti<br />
uvediem len niektoré z posledn˘ch projektov<br />
pod gesciou ministerstva slúÏiace na‰im<br />
uÏívateºom. Napr. projekt pripojenia ‰kôl na<br />
internet Infovek II pre regionálne ‰kolstvo,<br />
projekt rozvoja jednotného ekonomického<br />
informaãného systému verejn˘ch vysok˘ch<br />
‰kôl „SOFIA“, projekt budovania Rezortného<br />
informaãného systému, projekt informaãného<br />
systému ‰portu, stabilizácia procesov v<br />
Dátovom centre rezortu ‰kolstva a postupné<br />
vyuÏívanie kapacít tejto infra‰truktúry a ìal-<br />
‰ie.<br />
Treba v‰ak vykonaÈ e‰te veºa ãinností. Ako<br />
rodiã ‰kolopovinn˘ch detí, ktoré v súãasnosti<br />
uÏ prácu s modern˘mi technológiami pova-<br />
Ïujú za samozrejmosÈ, som stále neupustil<br />
od cieºa zadefinovaného v spomenutej koncepcii,<br />
a to, Ïe aj sloven<strong>sk</strong>é deti budú môcÈ pouÏívaÈ<br />
technológie sprostredkujúce digitálny<br />
vzdelávací obsah, ako je to v niektor˘ch in˘ch<br />
krajinách EÚ. Osobne cítim ako „technick˘“<br />
hendikep krátkosÈ ãasu, v ktorom som mal<br />
moÏnosÈ zatiaº pracovaÈ so svojím tímom na<br />
e‰te nedokonãen˘ch projektoch. Za jednu z<br />
hlavn˘ch celosloven<strong>sk</strong>˘ch priorít v oblasti<br />
IKT v oblasti vzdelávania vnímam potrebu<br />
neustáleho zvy‰ovania digitálnych kompetencií,<br />
a to uÏ od pred‰kol<strong>sk</strong>ej prípravy, a<br />
t˘m nemám na mysli len deti, ale aj pedagógov.<br />
Rozhodne by sa tieÏ nemala obchádzaÈ<br />
potreba ìal‰ieho, t. j. celoÏivotného vzdelávania<br />
v oblasti IKT.<br />
Rozvoj informaãn˘ch technológií je uÏ na<br />
istej úrovni aj v rezorte ‰kolstva, ão sa dokonãilo<br />
a na ão e‰te treba ãakaÈ<br />
V minulosti vybudované moderné rezortné<br />
Dátové centrum ‰kolstva po<strong>sk</strong>ytuje dostatoãnú<br />
infra‰truktúrnu kapacitu uÏ existujúcim<br />
rezortn˘m projektom, no zároveÀ je pri-<br />
22
MINISTERSTVO ·KOLSTVA, VEDY, V¯SKUMU A<br />
·PORTU SR<br />
pravené po<strong>sk</strong>ytnúÈ svoj potenciál na robustn˘<br />
projekt Rezortného informaãného systému<br />
a ìalej na vybudovanie <strong>sk</strong>ladi<strong>sk</strong>a objektov digitálneho<br />
vzdelávacieho obsahu.<br />
Naìalej bude snaha zvy‰ovaÈ prenosové<br />
r˘chlosti internetu do základn˘ch a stredn˘ch<br />
‰kôl, tak aby ‰koly mohli vyuÏívaÈ v maximálnej<br />
moÏnej miere moÏnosti IKT, vytvoriÈ podmienky<br />
pre vyuÏívanie kvalitného digitálneho<br />
obsahu vzdelávania, zároveÀ zabezpeãiÈ<br />
kvalitnú infra‰truktúru, a t˘m aj podmienky<br />
na napæÀanie a správu registrov ‰kolstva v Rezortnom<br />
informaãnom systéme a mnoho ìal-<br />
‰ieho.<br />
Na podporu procesu rozvoja informatizácie<br />
podpísalo M· SR Memorandum o porozumení<br />
s firmou Microsoft aká je spolupráca<br />
Som rád, Ïe môÏem nadviazaÈ na uÏ aktívnu<br />
spoluprácu, ktorú má rezort ‰kolstva so<br />
spoloãnosÈou Microsoft od roku 2004. Microsoft<br />
investuje nemalé finanãné prostriedky<br />
do oblasti vzdelávania a zvy‰ovania úrovne<br />
‰kolstva tak na strane ‰tudentov, ako aj pedagógov,<br />
preto je z tohto pohºadu táto spolupráca<br />
z oboch strán <strong>sk</strong>utoãne v˘hodná.<br />
SpoloãnosÈ Microsoft sa v Memorande zaviazala<br />
participovaÈ na procese digitalizácie<br />
‰kôl a príprave na‰ich pedagógov na túto<br />
zmenu. V rámci na‰ich spoloãn˘ch aktivít sa<br />
vykonáva mnoÏstvo ‰kolení na‰ich pedagógov,<br />
no v poslednom ãase sa venuje pozornosÈ<br />
aj vzdelávaniu nepedagogick˘ch zamestnancov<br />
‰kôl ich manaÏérov, ão je tieÏ dôleÏité pre<br />
kvalitu riadenia ‰kôl.<br />
Príspevkom z na‰ej strany, je formálna<br />
podpora podujatí organizovan˘ch v rámci<br />
programu Microsoft Partneri vo vzdelávaní<br />
ako aj po<strong>sk</strong>ytovanie spätnej väzby na realizované<br />
programy a aktivity.<br />
Kde sú kritické miesta, ktoré bránia väã-<br />
‰iemu rozvoju IKT na regionálnej úrovni<br />
Pokúsim sa zodpovedaÈ túto otázku pre<br />
oblasÈ ‰kolstva. Nechcem sa teraz zameraÈ<br />
na v‰etk˘m známe prebiehajúce obdobie krízy,<br />
a s t˘m spojené problémy s financovaním,<br />
ale uvediem konkrétny príklad, s ktor˘m sme<br />
sa na rezorte stretli a zároveÀ súvisí s regionálnou<br />
úrovÀou. Okrem uveden˘ch financií<br />
a potreby zvy‰ovania digitálnych kompetencií<br />
ide predov‰etk˘m o „biele miesta“ v penetrácii<br />
vysokor˘chlostn˘m internetom v SR.<br />
Vysvetlím o ão ide. V rámci projektu Infovek<br />
II sme narazili na nedostatoãnú konektivitu v<br />
niektor˘ch regiónoch s nedostatoãnou penetráciou<br />
internetom, kde v súãasnosti za dan˘ch<br />
podmienok nie je moÏné maÈ plnohodnotné a<br />
r˘chle pripojenie na úrovni, aby sa dali vyuÏívaÈ<br />
v‰etky sluÏby, ktoré ministerstvo má v<br />
úmysle v zmysle koncepcie implementovaÈ.<br />
OblasÈ penetrácie vysokor˘chlostn˘m internetom<br />
by mala byÈ v nasledujúcich rokoch<br />
ãiastoãne vyrie‰ená pripravovan˘mi projektmi<br />
z prioritnej osi 3 OPISu.<br />
V neposlednom rade nemôÏem opomenúÈ<br />
aj istú hrozbu rozvoja IKT súvisiacu s politick˘mi<br />
rozhodnutiami, keì so zmenou vlády<br />
prichádza zmena stratégií, rozhodnutí a<br />
vlastne celého projektového riadenia. Vieme<br />
o byrokracii v ‰kolstve, ktorú je moÏné postupne<br />
zniÏovaÈ práve zavedením Rezortného<br />
informaãného systému aj na základe spoloãnej<br />
integrácii so ‰kol<strong>sk</strong>˘mi informaãn˘mi<br />
systémami. Nevyhnutnou podmienkou zniÏovania<br />
byrokracie v prostredí rezortu sú v‰ak<br />
zároveÀ aj legislatívne úpravy súvisiacich<br />
právnych predpisov, ktoré sú v mnoh˘ch prípadoch<br />
bez silnej politickej podpory ÈaÏko<br />
presaditeºné v potrebnom ãase.<br />
Aká je úroveÀ dobudovanej sústavy informaãn˘ch<br />
systémov v rezorte ‰kolstva v porovnaní<br />
so ‰kolami EÚ, existujú údaje o dosiahnutej<br />
úrovni<br />
Je veºmi ÈaÏké Sloven<strong>sk</strong>o medzinárodne<br />
porovnávaÈ, pretoÏe ch˘bajú aktuálne údaje,<br />
ãi sme dosiahli, alebo nedosiahli úroveÀ priemeru<br />
EÚ. MôÏem v‰ak len kon‰tatovaÈ, Ïe vo<br />
v‰eobecnosti súãasná úroveÀ informaãn˘ch<br />
systémov v rezorte ‰kolstva zodpovedá postaveniu<br />
na‰ej krajiny v rámci EÚ v úrovni rozvoja<br />
celkovej informatizácie spoloãnosti. Sú<br />
oblasti v rezorte ‰kolstva, v ktor˘ch sme sa v˘razne<br />
posunuli aj vìaka projektom financovan˘ch<br />
zo ‰trukturálnych fondov EÚ. Na‰ou<br />
snahou bude naìalej pochopiteºne zniÏovaÈ<br />
rozdiely medzi vyspel˘mi ãlen<strong>sk</strong>˘mi krajinami<br />
EÚ aj v tejto oblasti.<br />
Momentálne v Európe prebieha po prv˘ raz<br />
rozsiahly systematick˘ prie<strong>sk</strong>um o IKT vo<br />
vzdelávaní. Prie<strong>sk</strong>um prebieha v 31 krajinách<br />
Európy (27 krajinách Európ<strong>sk</strong>ej únie, v<br />
Chorvát<strong>sk</strong>u, na Islande, v Nór<strong>sk</strong>u a Turecku).<br />
Cieºom európ<strong>sk</strong>eho prie<strong>sk</strong>umu v ‰kolách IKT<br />
a vzdelávanie (ESSIE) je zmonitorovaÈ vyuÏívanie<br />
informaãn˘ch technológií na vyuãovaní,<br />
dostupnosÈ digitálnej technológie na ‰kolách<br />
a ich prínos na dosiahnutie vzdelávacích,<br />
sociálnych a ekonomick˘ch zámerov. Rovnako<br />
sa budú overovaÈ <strong>sk</strong>úsenosti mlad˘ch ºudí<br />
s IKT v ‰kolách i mimo nej, poãet uãební pripojen˘ch<br />
na internet, vybavenosÈ interaktívnymi<br />
tabuºami a prenosn˘mi poãítaãmi,<br />
schopnosÈ uãiteºov a Ïiakov dané pomôcky<br />
efektívne vyuÏívaÈ a pod. Anal˘za odpovedí,<br />
ktoré sa v tomto prie<strong>sk</strong>ume zí<strong>sk</strong>ajú, bude<br />
zverejnená v roku 2012 v správe zaoberajúcej<br />
sa porovnávaním jednotliv˘ch krajín a<br />
tieÏ v 31 národn˘ch správach zúãastnen˘ch<br />
krajín.<br />
Po<strong>sk</strong>ytuje národn˘ portál rezortu ‰kolstva<br />
kompatibilné sluÏby s ústredn˘m portálom<br />
verejnej správy<br />
V súãasnosti Centrálny informaãn˘ portál<br />
rezortu ‰kolstva – „CIP·“ (www.iedu.<strong>sk</strong>) po<strong>sk</strong>ytuje<br />
prevaÏne funkcionalitu zameranú<br />
hlavne na po<strong>sk</strong>ytovanie informácií pre uãite-<br />
ºov, Ïiakov, rodiãov, riadiacich pracovníkov,<br />
v˘chovn˘ch poradcov, ale aj ‰irokej verejnosti,<br />
teda primárne pre uÏívateºov z oblasti ‰kolstva<br />
na rozdiel od Ústredného portálu verejnej<br />
správy – „ÚPVS“, ktor˘ je podºa zákona<br />
o ISVS informaãn˘m systémom verejnej správy<br />
na po<strong>sk</strong>ytovanie sluÏieb a informácií verejnosti<br />
prostredníctvom spoloãného prístupového<br />
miesta v sieti internet. Roz‰írenie CIP·u<br />
o mnoÏstvo zaujímav˘ch informácií a elektronick˘ch<br />
sluÏieb z prostredia rezortu ‰kolstva<br />
sa predpokladá aÏ po uvedení Rezortného informaãného<br />
systému do rutinnej prevádzky.<br />
Následne bude moÏné vyuÏívaÈ postupne tieto<br />
sluÏby aj ústredn˘m portálom verejnej<br />
správy, resp. in˘mi orgánmi verejnej moci.<br />
Medzi M·VVa· SR a MF SR, ako garantom<br />
informatizácie v SR, prebiehajú pravidelné<br />
stretnutia a jednou z kºúãov˘ch tém je aj<br />
po<strong>sk</strong>ytovanie t˘chto sluÏieb a informácií obãanom<br />
prostredníctvom ÚPVS.<br />
Aké sú priority pre ìal‰ie rie‰enia a inovácie<br />
subsystémov IS v ‰kolstve<br />
V prvom rade si treba uvedomiÈ, ak˘ veºk˘<br />
rozsah oblastí a ãinností samotné ministerstvo<br />
kompetenãne zastre‰uje. Informatizácia<br />
na rezortnej úrovni sa dot˘ka nielen ‰kolstva,<br />
ale aj vedy, v˘<strong>sk</strong>umu a ‰portu. Pre kaÏdú<br />
oblasÈ buì uÏ existuje nejak˘ informaãn˘<br />
systém alebo sa práve buduje. Na‰ou úlohou<br />
je vzájomnou koordináciou zabezpeãiÈ, aby<br />
nevznikali v rezorte ‰kolstva autonómne informaãné<br />
systémy, ale naopak, aby dochádzalo<br />
k ich ãoraz väã‰ej integrácii, a t˘m ich<br />
efektívnemu vyuÏívaniu. ZároveÀ je nevyhnutné<br />
zabezpeãiÈ pravidelnú obnovu a inováciu<br />
rezortnej a ‰kol<strong>sk</strong>ej IKT infra‰truktúry, zabezpeãiÈ<br />
kvalifikovan˘ personál na správu<br />
IKT na ‰kolách a zároveÀ zvy‰ovaÈ digitálnu<br />
gramotnosÈ samotn˘ch uÏívateºov jednotliv˘ch<br />
informaãn˘ch systémov, ãi uÏ z prostriedkov<br />
‰tátneho rozpoãtu alebo aj z prostriedkov<br />
‰trukturálnych fondov EÚ.<br />
Ako je to s pripojením systému vzdelávania<br />
v oblasti IKT k európ<strong>sk</strong>ym vzdelávacím<br />
programom<br />
V oblasti európ<strong>sk</strong>ych vzdelávacích programov<br />
v IKT je v EÚ snaha o spoloãnú politiku,<br />
aj keì EK nemá podºa mne známych<br />
informácií úsilie vypracúvaÈ doslovne spoloãné<br />
európ<strong>sk</strong>e kurikulá, ale <strong>sk</strong>ôr sprostredkúvaÈ<br />
v˘menu (tvorbu databáz) <strong>sk</strong>úseností/námetov,<br />
ktoré sú v EÚ alebo pridruÏen˘ch krajinách.<br />
Úlohu v tejto situácii ani tak nezohrávajú súãasné<br />
technologické rozdiely medzi jednotliv˘mi<br />
ãlen<strong>sk</strong>˘mi ‰tátmi únie, ako <strong>sk</strong>ôr ochrana<br />
autonómie svojich koncepcií, ktorá vypl˘va<br />
z tradiãnej decentralizácie na samotnej<br />
národnej úrovni niektor˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov,<br />
preto sa mi realizácia centralizovaného vzdelávacieho<br />
programu na európ<strong>sk</strong>ej úrovni nejaví<br />
v súãasnosti ako reálna. EÚ v‰ak má úsilie<br />
v rozsahu svojich rámcov zohrávaÈ aktívnu<br />
úlohu, napr. vypracúvaním odporúãaní,<br />
ako je to napr. aj v problematike kºúãov˘ch<br />
kompetencií v oblasti IKT. Tieto kompetencie<br />
v oblasti IKT sú zahrnuté do ná‰ho ·tátneho<br />
vzdelávacieho programu.<br />
23
I T A S<br />
European schoolnet<br />
European Schoolnet (Európ<strong>sk</strong>a ‰kol<strong>sk</strong>á sieÈ) sústreìuje 30 ministerstiev ‰kolstva z rôznych ‰tátov,<br />
ktoré majú inovatívny cieº v oblasti v˘chovy a vzdelávania. Viac v rozhovore s Gustavom BUDINSK¯M<br />
– IT Asociácia Sloven<strong>sk</strong>a ITAS, ktor˘ priná‰a redaktorka Anna Komová.<br />
Cieºom European Schoolnet je priniesÈ inovácie<br />
za pomoci technológií do vyuãovania<br />
a do ‰kolstva, ão sa podarilo v rámci Sloven<strong>sk</strong>a,<br />
na ão je zameraná kampaÀ Európ<strong>sk</strong>y<br />
t˘ÏdeÀ e-Skills 2012<br />
Európ<strong>sk</strong>y t˘ÏdeÀ e-Skills 2012 je kampaÀ<br />
zameraná na to, aby ºuìom ukázala ako zí<strong>sk</strong>aÈ<br />
prácu a nadobudnúÈ elektronické zruãnosti<br />
pre Ïivot v dne‰n˘ch digitálnych ãasoch..<br />
PríleÏitosti v oblasti vedy, informaãn˘ch<br />
a komunikaãn˘ch technológií, inÏinierstva<br />
a matematiky predstavujú kºúãovú úlohu<br />
pri tvorbe modernej pracovnej sily a my<br />
na to musíme upozorniÈ, pretoÏe nezamestnanosÈ<br />
mlad˘ch ºudí, ktorá dosiahla viac ako<br />
40% úroveÀ, je znepokojujúcim trendom. Veríme,<br />
Ïe prostredníctvom podobn˘ch aktivít<br />
sa nám pomôÏe presvedãiÈ kompetentn˘ch, Ïe<br />
je potrebná zmena nielen zdola – a teda vyvolanie<br />
záujmu u ‰tudentov – ktorí sa na IT<br />
odbory hlásia, ale najmä zhora – aby na‰e<br />
‰kolstvo reagovalo promptnej‰ie na potreby<br />
trhu. Tie sú jasné, IT firmám sa na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
páãi, ale ch˘bajú im ºudia. A v nedávnom<br />
prie<strong>sk</strong>ume, ktor˘ IT Asociácia u<strong>sk</strong>utoãnila<br />
za minul˘ rok vyplynulo, Ïe IT priemysel na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u síce zamestnáva o polovicu menej<br />
ºudí, ako automobilov˘, no jeho v˘konnosÈ je<br />
rádovo násobne vy‰‰ia.<br />
Kto sa zúãastÀuje na projekte, koºko krajín<br />
a ako sa rozvíja spolupráca<br />
Tento rok sa zúãastní 37 krajín, oproti roku<br />
2010 pribudli ìal‰ie tri krajiny a v˘hodou je<br />
– Ïe mnoho aktivít sa preberá medzi krajinami.<br />
Tak napríklad úspech ná‰ho IT fitnes testu,<br />
do ktorého sa v roku zapojilo vy‰e 50 000<br />
ºudí, presvedãil viaceré okolité krajiny, aby si<br />
ho priamo prevzali. To znamená, Ïe uÏ tento<br />
rok budeme môcÈ na‰e ãísla priamo porovnávaÈ<br />
s âe<strong>sk</strong>ou republikou, Poº<strong>sk</strong>om ako aj<br />
in˘mi krajinami. Aby toto bolo moÏné, na‰e<br />
otázky sme preloÏili do angliãtiny a kaÏdá krajina<br />
si ich preloÏila do rodného jazyka a lokalizovala<br />
obsah niektor˘ch otázok, ktor˘ je<br />
viazan˘ ku krajine.<br />
Má Európ<strong>sk</strong>y t˘ÏdeÀ e-Skills väã‰í dosah<br />
na informovanie o zruãnostiach a vedomostiach<br />
aj pre ìal‰ie uplatnenie absolventov<br />
‰kôl<br />
Veríme, Ïe áno. Organizovane tejto aktivity<br />
podnecuje záujem u ‰tudentov o ‰túdium<br />
IT problematiky, samotne testovanie IT FIT-<br />
NESS testom dáva informáciu o tom, ako sú<br />
cieºové <strong>sk</strong>upiny, predov‰etk˘m mladí ‰udia<br />
schopní vyuÏívaÈ efektívne IKT pre svoje potreby<br />
v Ïivote, v <strong>sk</strong>ole a pod. V˘sledky testovania<br />
môÏu poslúÏiÈ na vypracovanie ‰túdií a<br />
odporúãaní, ak˘m spôsobom je potrebné upraviÈ<br />
– zmeniÈ ‰tudijné programy v oblasti IKT,<br />
aby sa zlep‰ili IT zruãnosti absolventov ‰kôl<br />
a aby boli pripravení lep‰ie na vyuÏívanie<br />
IKT, ão by im malo priniesÈ podstatne <strong>sk</strong>valitnenie<br />
Ïivota.<br />
Podºa dostupn˘ch v˘<strong>sk</strong>umov sa odhaduje,<br />
Ïe väã‰ina pracovn˘ch miest bude v roku<br />
2015 vyÏadovaÈ minimálne základnú úroveÀ<br />
e-zruãností, ako sa dosiahne zapojenie<br />
veºkej väã‰iny do digitálneho Ïivota<br />
Urãite. dnes uÏ sa bez poãítaãov zaobídeme<br />
len veºmi ÈaÏko a oãakávame, Ïe tento v˘voj<br />
sa len tak r˘chlo nezmení. ªudí navy‰e digitálne<br />
technológie lákajú a zaãínajú ich pouÏívaÈ<br />
v pomerne mladom veku. My v‰ak<br />
predov‰etk˘m veríme, Ïe práve tak˘mito aktivitami,<br />
ako je nበIT fitnes test, dokáÏeme<br />
ºudom ukázaÈ to, kde sú ich medzery a informovaÈ<br />
ich o tom, Ïe je potrebné ich vyplniÈ.<br />
Je totiÏ rozdiel medzi obyãajn˘m pouÏívaním<br />
a chápaním.<br />
Ktoré aktivity sa realizujú na Sloven<strong>sk</strong>u a<br />
aká je spokojnosÈ s úrovÀou IT zruãností<br />
Na Sloven<strong>sk</strong>u organizujeme aktivitu IT fitnes<br />
test – teda test zameran˘ na urãenie IT<br />
kvocientu na‰ej mládeÏe a ‰tudent<strong>sk</strong>ú súÈaÏ<br />
NAG, kde ide o znalosti poãítaãov˘ch sietí.<br />
Ak sa chceme rozprávaÈ o úrovní zruãnosti –<br />
môÏeme vychádzaÈ iba z ãísiel, ktoré boli v˘sledkom<br />
IT fitnes testu v roku 2010. Vtedy<br />
Slováci zvládli IT FITNESS TEST v priemere<br />
na 38,49 %. Najväã‰ie medzery mali pod-<br />
ºa spracovan˘ch v˘sledkov vo vedomostiach<br />
o informaãnej bezpeãnosti, najlep‰ie sa orientovali<br />
vo vyuÏívaní softvérového vybavenia<br />
poãítaãa. Test ukázal, Ïe do sociálnych sietí<br />
bolo uÏ vtedy zapojen˘ch aÏ 89% jeho úãastníkov<br />
a najpouÏívanej‰ou online sluÏbou je internetbanking.<br />
Dnes zatiaº e‰te nemáme presné<br />
ãísla, ale pri hranici 20 000 otestovan˘ch<br />
vychádzala priemerná hodnota 63 %. Tie do<br />
nás vná‰ajú istú nádej a te‰í nás aj to, Ïe<br />
mnoho ºudí, ktorí absolvovali tento test v<br />
roku 2010 sa k nemu opäÈ vrátili.<br />
Ktoré vekové <strong>sk</strong>upiny sú s vedomosÈami v<br />
oblasti IT najlep‰ie a ão by mohlo zv˘‰iÈ záujem<br />
o IT zruãnosti na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
V roku 201 najvy‰‰ie priemerné <strong>sk</strong>óre, blí-<br />
Ïiace sa k hranici 60 %, dosiahli vekové <strong>sk</strong>upiny<br />
od 21 do 35 rokov. Rozhodne by sme<br />
ocenili, keby záujem o IT zruãnosti pomáhalo<br />
podnecovaÈ samotné ‰kolstvo. Pravdou je,<br />
Ïe mnohé firmy sa uÏ dnes usilujú o spoluprácu<br />
so ‰kolami, ale je potrebné, aby aj uãitelia<br />
Ïiakov informovali o tom, ão je dnes potrebné<br />
a ão môÏe maÈ vplyv na ich budúcnosÈ.<br />
Aké motivaãné aktivity sú pripravené na<br />
zí<strong>sk</strong>anie a zapojenie do pripravovaného<br />
testovania IT zruãností , ak˘ záujem sa<br />
predpokladá A ão ãaká na najúspe‰nej-<br />
‰ích<br />
ZáleÏí, ãi ide o jednotlivcov, alebo ‰koly,<br />
pretoÏe na‰i, na‰Èastie mimoriadne ‰tedrí partneri<br />
dali ceny tak pre jednotlivcov, ako aj<br />
celé triedy, ãi dokonca ‰koly. Tí najlep‰í tak<br />
môÏu zí<strong>sk</strong>aÈ hodnotné notebooky, kamery,<br />
softvér, alebo napríklad ‰peciálne ‰kolenia<br />
pre svoju triedu.<br />
Predpokladá sa potvrdenie zníÏenia nezamestnanosti<br />
aj na základe spomínaného<br />
Európ<strong>sk</strong>eho t˘ÏdÀa e-Skills 2012<br />
Myslím si, Ïe priamy, respektíve merateºn˘<br />
a okamÏit˘ vplyv to maÈ nebude, no na‰ím<br />
cieºom je prostredníctvom najrôznej‰ích aktivít<br />
zv˘‰iÈ aspoÀ povedomie o potrebe IT<br />
zruãností a ich prínose. Verím, Ïe mnoh˘ch<br />
motivujeme, aby sa, ak doteraz nie, sa touto<br />
problematikou zaãali zaoberaÈ a snaÏili sa z<br />
nej vyÈaÏiÈ.<br />
24
I T A S<br />
„V˘znam IKT sektora pre sloven<strong>sk</strong>ú ekonomiku je v˘znamnej‰í ako je v‰eobecné povedomie verejnosti. Na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
IKT sektor odvádza na daniach a odvodoch viac ako automobilov˘ priemysel. IKT sú obvykle pozície s vysokou<br />
pridanou hodnotou, ãiÏe také, ktoré sloven<strong>sk</strong>á ekonomika potrebuje. Tento sektor pre svoj rozvoj nepotrebuje klasické<br />
diaºnice. Staãia digitálne,“ povedal pre Parlamentn˘ kuriér Juraj SABAKA, prezident IT Asociácie Sloven<strong>sk</strong>a (ITAS).<br />
eGovernment je jedn˘m z kºúãov˘ch<br />
indikátorov konkurencieschopnosti krajiny<br />
Ako sa vyvíja sloven<strong>sk</strong>˘ IKT priemysel<br />
Presné ãísla za uplynul˘ rok e‰te nemáme, ale<br />
celkovo oãakávam mierny rast. Rozdielny je v˘voj<br />
v jednotliv˘ch segmentoch. Silne rástli napríklad<br />
medzinárodné centrá sluÏieb a klesli telekomunikácie,<br />
v dôsledku konkurencie a regulácií.<br />
Ale aj v tomto segmente je v˘voj diferencovan˘,<br />
klesá hlas a rastie internet.<br />
Ako sa to prejavilo na zamestnanosti<br />
Sloven<strong>sk</strong>˘ IKT sektor je z pohºadu zamestnancov<br />
veºmi lukratívny. Podºa údajov zverejnen˘ch<br />
·tatistick˘m úradom zamestnával IKT<br />
sektor v januári 2012 takmer 40 000 pracovníkov,<br />
ão je o 7 000 viac ako v decembri 2010.<br />
Priemerná nominálna mesaãná mzda v IKT sektore<br />
presiahla 1 700 eur, ão je medziroãn˘ nárast<br />
o 15,1 %. Nástupné platy patria k najvy‰-<br />
‰ím, nezamestnanosÈ je minimálna. Je dobré<br />
byÈ informatikom.<br />
No aj napriek tomu a tieÏ napriek vysokej nezamestnanosti<br />
je na Sloven<strong>sk</strong>u v odvetví IKT nedostatok<br />
kvalifikovan˘ch odborníkov. To je jednou<br />
z hlavn˘ch b⁄zd r˘chlej‰ieho rozvoja a nevyuÏívania<br />
potenciálu IKT priemyslu. Veºk˘m<br />
problémov je aj nevyhovujúca ‰truktúra vzdelávania,<br />
kde by mal byÈ väã‰í dôraz kladen˘ na<br />
kvalitné stredné odborné ‰kolstvo a bakalár<strong>sk</strong>e<br />
‰túdium. Viaceré firmy hºadajú odborníkov v zahraniãí.<br />
Je potrebné rie‰iÈ problematiku imigraãnej<br />
politiky.<br />
Ak˘ má v˘znam samotn˘ IKT sektor pre<br />
na‰u ekonomiku<br />
IKT priemysel je rozhodujúcim dodávate-<br />
ºom rie‰ení pre modernizáciu v mnoh˘ch odvetviach<br />
hospodárstva. Rozvoj „smart“ energetiky,<br />
inteligentn˘ch dopravn˘ch systémov, integrovanej<br />
v˘roby a logistiky, modern˘ch finanãn˘ch<br />
sluÏieb, moderného a súãasne efektívneho zdravotníctva,<br />
ochrany a sprístupnenia kultúrneho<br />
dediãstva a ìal‰ích oblastí je nemysliteºn˘ bez<br />
IKT.<br />
Podºa ‰túdie SAV zv˘‰enie investícií v SR do<br />
IKT o 1% vedie k rastu reálneho HDP o 0,11%.<br />
Podºa Európ<strong>sk</strong>ej komisie má IKT sektor poloviãn˘<br />
podiel na hospodár<strong>sk</strong>om raste EÚ za posledn˘ch<br />
15 rokov a EK vidí tento sektor ako<br />
hlavn˘ motor ìal‰ieho v˘voja.<br />
Ako je to z hºadi<strong>sk</strong>a exportu<br />
Zhruba tretinu pracovn˘ch miest vytvorili<br />
medzinárodné centrá sluÏieb medzinárodn˘ch<br />
koncernov ako Accenture, AT&T, DELL, HP,<br />
IBM, T-Systems. V nich pribúdajú pracovné<br />
miesta najr˘chlej‰ie. Sú silne proexportne orientované.<br />
Odhadujem, Ïe export tvorí viac ako<br />
50 % odvetvia.<br />
Ak˘ je potenciál na rast<br />
Najvy‰‰í potenciál vidím najmä v dvoch oblastiach,<br />
servisn˘ch centrách a v eGovernmente.<br />
Zahraniãní investori v tomto odvetví preinvestovali<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u znaãné kapitálové prostriedky<br />
najmä do vzdelania ºudí, s minimálnymi<br />
investiãn˘mi stimulmi. Konkurenãn˘ tlak je<br />
v‰ak obrov<strong>sk</strong>˘ a globálny. Sloven<strong>sk</strong>o súÈaÏí nielen<br />
s okolit˘m krajinami (âe<strong>sk</strong>o, Maìar<strong>sk</strong>o,<br />
Poº<strong>sk</strong>o), ale nov˘mi EÚ krajinami (Rumun<strong>sk</strong>o,<br />
Bulhar<strong>sk</strong>o), mimo EÚ krajinami (India, Malajzia,<br />
Indonézia, Filipíny, Ukrajina, Ru<strong>sk</strong>o). Sloven<strong>sk</strong>o<br />
má prípade dobrého podnikateº<strong>sk</strong>ého<br />
prostredia a dostatku kvalifikovanej pracovnej<br />
sily potenciál zv˘‰iÈ investície s vysokou pridanou<br />
hodnotou do IKT priemyslu. Na druhej<br />
strane je reálne riziko, Ïe v prípade nezlep‰ovania<br />
konkurencieschopnosti SR uÏ existujúci investori<br />
odídu za lep‰ími podmienkami. Tranzitívne<br />
náklady na odchod sú minimálne. Vzhºadom<br />
na to, Ïe investiãné stimuly sú minimálne,<br />
investori nemajú záväzok udrÏaÈ pozície. Nie sú<br />
potrebné prakticky Ïiadne masívne investície do<br />
technológií (v˘robné haly, strojové vybavenie)<br />
ale len do za‰kolenia ºudí. Konkurenãné krajiny<br />
pritom po<strong>sk</strong>ytujú investiãné stimuly na kancelár<strong>sk</strong>u<br />
plochu (open-space) a za‰kolenie ºudí.<br />
Jednou z priorít vlády by malo byÈ vytvorenie<br />
podmienok na zí<strong>sk</strong>anie nov˘ch investícií do<br />
IKT priemyslu a na druhej strane udrÏanie uÏ<br />
existujúcich investícií. ITAS je pripraven˘ v<br />
spolupráci s Ministerstvom hospodárstva a SA-<br />
RIO pripraviÈ príslu‰nú stratégiu.<br />
Spomínali ste eGovernment...<br />
VyuÏitie moÏností informaãn˘ch a komunikaãn˘ch<br />
technológií pre produktívnej‰ie verejnej<br />
správy je zrejmé. V˘sledkom môÏe byÈ zásadné<br />
zlep‰enie úrovne sluÏieb verejnej správy<br />
pri súãasnom v˘raznom zefektívnení fungovania<br />
verejnej správy. Práve oblasÈ elektronizácie<br />
verejnej správy je najviac zaostalou oblasÈou sloven<strong>sk</strong>ej<br />
informatizácie. Úspe‰né zvládnutie<br />
komplexn˘ch IKT projektov b˘va kºúãov˘m<br />
predpokladom veºk˘ch reformn˘ch opatrení v<br />
‰tátnej a verejnej správe. Zlyhania t˘chto projektov<br />
vedú k nedozern˘m materiálnym ‰kodám,<br />
brzdia modernizáciu ‰tátu a zhor‰ujú podmienky<br />
Ïivota obãanov a podmienky podnikania.<br />
ÚroveÀ eGovernmentu je pritom jedn˘m z kºúãov˘ch<br />
indikátorov konkurencieschopnosti krajiny<br />
na ktor˘ sa pozerajú investori.<br />
Preão realizácia eGovernmentu zlyháva<br />
Pre nezvládnut˘ systém riadenia. V prvom<br />
rade je potrebné zru‰iÈ viackoºajnosÈ riadenia<br />
eGovernmentu. Treba si uvedomiÈ, Ïe informatizácia<br />
by mala byÈ spojená so zmenou procesov<br />
a sproduktívnením fungovania verejnej<br />
správy. To by malo zásadn˘m spôsobom zlep-<br />
‰iÈ kvalitu sluÏieb s niωími nákladmi na prevádzku.<br />
Vlastníkom takejto zmeny musí byÈ minister<br />
a nie informatik. Toto by mali byÈ projekty<br />
eGovernmentu. Tak sa ich v‰ak realizuje len<br />
malá ãasÈ. Asi doteraz politici nepovaÏovali<br />
zlep‰enie fungovania verejnej správy a zniÏovanie<br />
administratívneho zaÈaÏenia obãanov a podnikateºov<br />
za dôleÏité. Verím, Ïe sme sa v‰etci pouãili<br />
a vláda spoloãne s priemyslom zaãnú tento<br />
problém rie‰iÈ profesionálne. ITAS je na to<br />
pripraven˘.<br />
Do eGovernmentu boli uÏ investované stámilióny<br />
eur...<br />
Veºká ãasÈ bola pouÏitá na nákup technológií.<br />
To z môjho pohºadu nie je to isté ako eGovernment,<br />
ktor˘ spájam so zmenami procesov a spôsobu<br />
fungovania. Kladiem si otázku, ãi takto minuté<br />
peniaze je moÏné povaÏovaÈ za <strong>sk</strong>utoãnú<br />
investíciu. Myslíme si, Ïe vláda by sa mala in‰-<br />
pirovaÈ a zobraÈ najlep‰ie praktiky z in˘ch krajín<br />
respektíve zo súkromného sektora. Základné<br />
princípy ITAS zhrnul do dokumentu Návrh<br />
Systémov˘ch zmien na zlep‰enie procesu informatizácie<br />
verejnej správy na Sloven<strong>sk</strong>u. Ná‰<br />
kvalifikovan˘ odhad je, Ïe aplikácia predloÏeného<br />
modelu riadenia umoÏní zníÏiÈ v˘davky na<br />
IKT o 20 – 30 % za súãasného zlep‰enia ich<br />
úrovne. Veríme, Ïe nová vládna garnitúra bude<br />
maÈ záujem na spolupráci. V‰etci politici to na<br />
predvolebnom okrúhlom stole deklarovali.<br />
A ão zdroje Ako to je s ìal‰ím financovaním<br />
Zdroje tu e‰te sú. Aj vìaka súãasnému „tempu“<br />
ãerpania je ich v Operaãnom programe informatizácie<br />
spoloãnosti stále dostatok. Ich vyuÏitie<br />
v‰ak má vo svojich rukách vláda a my veríme,<br />
Ïe ich nepremrhá.<br />
25
I N F O R M A â N É T E C H N O L Ó G I E<br />
Málokto pochybuje o tom, Ïe sloven<strong>sk</strong>ej ekonomike by prospeli dve veci. Po prvé, väã‰ia<br />
diverzifikácia – aby nበexport nestál a nepadal na niekoºk˘ch v˘vozcoch, ako je napr.<br />
bratislav<strong>sk</strong>˘ Volkswagen a aby zamestnanosÈ aj v˘voj HDP menej záviseli od dopytu<br />
na zahraniãn˘ch trhoch. A po druhé, väã‰ia orientácia na odvetvia s vy‰‰ou pridanou hodnotou,<br />
o ktoré by dalo oprieÈ pri budovaní vedomostnej ekonomiky.<br />
Preão si treba pri tvorbe<br />
programového vyhlásenia vlády<br />
v‰imnúÈ IKT sektor<br />
âo môÏe nastupujúca vláda urobiÈ, aby podporila smerovanie k vedomostnej spoloãnosti<br />
PREâO MAJÚ IKT V¯ZNAM<br />
Pilierom, na ktorom sa pri tomto smerovaní<br />
dá stavaÈ, je odvetvie informaãn˘ch a komunikaãn˘ch<br />
technológií (IKT). Na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
v Àom pracuje zhruba 30-tisíc ºudí, av‰ak<br />
na daniach a odvodoch zaplatí ‰tátu podºa<br />
‰túdie Iness viac ako automobilov˘ priemysel.<br />
Má najniωiu nezamestnanosÈ, najväã‰í<br />
prírastok pracovn˘ch miest, najvy‰‰ie platy,<br />
je nezávisl˘ na dopravnej infra‰truktúre a má<br />
veºk˘ potenciál rásÈ (najmä v oblasti servisn˘ch<br />
centier, ktoré sú navy‰e masívne exportne<br />
zamerané a len vlani u nás vytvorili 7-<br />
tisíc pracovn˘ch miest).<br />
Aj keì je dnes IKT odvetvie medializované<br />
najmä v súvislosti s dodávkami pre eGovernment,<br />
vládne zákazky predstavujú len<br />
ãasÈ jeho aktivít. Podºa t˘Ïdenníka Trend má<br />
u nás verejn˘ sektor po odrátaní trÏieb distribútorov<br />
hardvéru a softvéru na celkov˘ch IT<br />
dodávkach menej ako tretinov˘ podiel.<br />
IKT odvetvie má nielen vysokú pridanú<br />
hodnotu, ale aj veºk˘ exportn˘ a inovaãn˘ potenciál.<br />
IKT firmy sú rozhodujúcimi dodávateºmi<br />
rie‰ení pre modernizáciu v ìal‰ích odvetviach<br />
národného hospodárstva. Rozvoj<br />
„smart“ energetiky, inteligentn˘ch dopravn˘ch<br />
systémov, integrovanej v˘roby a logistiky,<br />
modern˘ch finanãn˘ch sluÏieb, moderného<br />
a súãasne efektívneho zdravotníctva,<br />
ochrany a sprístupnenia kultúrneho dediãstva<br />
a ìal‰ích oblastí je bez IKT nemysliteºn˘.<br />
Zrejm˘ je aj potenciál informaãn˘ch a komunikaãn˘ch<br />
technológií pre sproduktívnenie<br />
verejnej správy. V˘sledkom môÏe byÈ zásadné<br />
zlep‰enie verejn˘ch sluÏieb pri súãasnom<br />
v˘raznom zefektívnení fungovania úradov.<br />
Práve oblasÈ elektronizácie verejnej správy je<br />
najviac zaostalou oblasÈou sloven<strong>sk</strong>ej informatizácie.<br />
Úspe‰né zvládnutie komplexn˘ch<br />
IKT projektov b˘va kºúãov˘m predpokladom<br />
veºk˘ch reformn˘ch opatrení v ‰tátnej a<br />
verejnej správe. Zlyhania t˘chto projektov<br />
vedú k nedozern˘m materiálnym ‰kodám,<br />
brzdia modernizáciu ‰tátu a zhor‰ujú podmienky<br />
Ïivota obãanov a podmienky podnikania.<br />
ZAHRANIâNÉ AJ DOMÁCE FIRMY<br />
Zahraniãní investori v oblasti IKT preinvestovali<br />
doteraz na Sloven<strong>sk</strong>u znaãné prostriedky<br />
najmä do vzdelania ºudí, hoci sa im u‰li iba<br />
minimálne investiãné stimuly. Konkurenãn˘<br />
tlak je v‰ak obrov<strong>sk</strong>˘ a globálny. O pracovné<br />
miesta nesúÈaÏíme len s okolit˘mi krajinami,<br />
ale aj s nov˘mi ãlenmi EÚ (Rumun<strong>sk</strong>o,<br />
Bulhar<strong>sk</strong>o) a s Áziou (India, Malajzia, Filipíny,<br />
Indonézia).<br />
Podºa vlaÀaj‰ej ‰túdie A. T. Kearney Global<br />
Services Location Index, ktorá porovnáva<br />
atraktívnosÈ jednotliv˘ch krajín pre umiestnenie<br />
centier, ktoré po<strong>sk</strong>ytujú rôzne IT a biznisové<br />
sluÏby na diaºku, je Sloven<strong>sk</strong>o spomedzi<br />
50 hodnoten˘ch krajín aÏ na 40 mieste.<br />
V prípade dobrého podnikateº<strong>sk</strong>ého prostredia<br />
a dostatku kvalifikovanej pracovnej<br />
sily máme ‰ancu zv˘‰iÈ investície s vysokou<br />
pridanou hodnotou do IKT priemyslu. Na<br />
druhej strane reálne hrozí, Ïe ak sa tieto predpoklady<br />
nezlep‰ia, odídu existujúci investori<br />
inam. Jednou z priorít vlády by preto malo<br />
byÈ vytvorenie podmienok na zí<strong>sk</strong>anie nov˘ch<br />
investícií do IKT priemyslu, aj udrÏanie<br />
t˘ch existujúcich.<br />
Druhá dôleÏitá vec je vytvorenie podmienok<br />
pre vznik miestnych inovatívnych firiem.<br />
Hoci na Sloven<strong>sk</strong>u vyrástli spoloãnosti, ktoré<br />
sa v˘razne presadili v globálnom meradle<br />
bez akejkoºvek podpory ‰tátu, napríklad Eset<br />
ãi Sygic, sme presvedãení, Ïe je nevyhnutné<br />
vytvoriÈ podmienky na masívnej‰ie roz‰írenie<br />
rizikového kapitálu a podporovaÈ „start-up“<br />
firmy.<br />
AKO VYUÎIË POTENCIÁL<br />
Aby sa podarilo vyuÏiÈ a naplno rozvinúÈ<br />
potenciál IKT priemyslu na Sloven<strong>sk</strong>u, netreba<br />
vym˘‰ºaÈ zloÏité programy, ani rôzne schémy<br />
‰tátnej podpory a dotácie. Prv˘m dôleÏit˘m<br />
krokom, ktor˘m by mala podpora IKT<br />
odvetvia zaãínaÈ, je <strong>sk</strong>valitnenie podnikateº<strong>sk</strong>ého<br />
prostredia. To znamená tri veci.<br />
26
I N F O R M A â N É T E C H N O L Ó G I E<br />
Po prvé zv˘‰iÈ flexibilitu v pracovnom práve.<br />
Flexibilné pracovnoprávne prostredie je<br />
pre IKT firmy dôleÏité, lebo ide o veºmi dynamické<br />
odvetvie. Ide o najmä o pruÏn˘ pracovn˘<br />
ãas (vrátane nárazov˘ch nadãasov),<br />
moÏnosÈ domácej práce, jednoduché a nenákladné<br />
prijímanie a prepú‰Èanie zamestnancov.<br />
UÏitoãná by mohla byÈ tieÏ moÏnosÈ jednoducho<br />
zamestnaÈ zahraniãn˘ch kvalifikovan˘ch<br />
pracovníkov v prípade nedostatku domácej<br />
pracovnej sily.<br />
Druhá prospe‰ná vec na <strong>sk</strong>valitnenie podnikateº<strong>sk</strong>ého<br />
prostredia – a t˘m aj pre IKT<br />
priemysel – je eliminácia regulácií, v ktor˘ch<br />
ide Sloven<strong>sk</strong>o nad rámec pravidiel EÚ.<br />
Napríklad súãasná preregulovanosÈ telekomunikácií<br />
spôsobuje pokles investícií do infra‰truktúry,<br />
ão má dopad na obyvateºov, podnikateºov,<br />
ako aj na celkovú konkurencieschopnosÈ<br />
SR.<br />
Negatívny dopad regulácií vidno aj v oblasti<br />
elektroodpadov. Súãasn˘ Zákon o odpadoch<br />
nie je v súlade s európ<strong>sk</strong>ou legislatívou,<br />
preto sloven<strong>sk</strong>í obãania platia na recyklaãn˘ch<br />
poplatkoch podstatne viac ako v okolit˘ch<br />
krajinách a sloven<strong>sk</strong>í predajcovia elektrozariadení<br />
majú problém konkurovaÈ zahraniãn˘m<br />
obchodníkom. ëal‰ím príkladom je oblasÈ<br />
autor<strong>sk</strong>ého práva, kde sa autor<strong>sk</strong>é zväzy<br />
SOZA a LITA snaÏia roz‰íriÈ rozsah spoplat-<br />
Àovan˘ch zariadení, ão sa premieta do cien<br />
pre obãanov a zhor‰uje sa konkurenãná schopnosÈ<br />
sloven<strong>sk</strong>˘ch predajcov elektrozariadení.<br />
Tretia vec, ktorá by pomohla zlep‰iÈ podmienky<br />
pre podnikanie, je zefektívnenie verejn˘ch<br />
tendrov. Systém verejného obstarávanie<br />
treba zmeniÈ tak, aby bol efektívnej‰í<br />
(ãiÏe jednoduch‰í, r˘chlej‰í, predvídateºnej‰í<br />
a aby eliminoval neopodstatnené zdrÏiavanie<br />
procesu). To okrem iného znamená prehodnotiÈ<br />
opatrenia známe pod oznaãením „Desatoro“,<br />
ktoré prijala minulá vláda pre zv˘‰enie<br />
transparentnosti verejn˘ch IT tendrov, eliminovaÈ<br />
moÏnosti vylúãiÈ uchádzaãa z nepodstatn˘ch<br />
formálnych dôvodov a zabezpeãiÈ<br />
predvídateºnosÈ rozhodnutí Úradu pre verejné<br />
obstarávanie.<br />
ªUDSK¯ KAPITÁL<br />
Napriek vysokej nezamestnanosti pociÈuje<br />
odvetvie IKT naìalej nedostatok kvalifikovan˘ch<br />
odborníkov. Je to jedna z hlavn˘ch b⁄zd<br />
r˘chlej‰ieho rozvoja IKT priemyslu a jeden<br />
z hlavn˘ch dôvodov jeho nevyuÏitého potenciálu.<br />
VáÏny problém je aj nevyhovujúca<br />
‰truktúra vzdelávania, kde by mal byÈ väã‰í<br />
dôraz kladen˘ na kvalitné stredné odborné<br />
‰kolstvo a bakalár<strong>sk</strong>e ‰túdium. Pre zv˘‰enie<br />
dostupnosti kvalifikovan˘ch ºudí môÏe urobiÈ<br />
vláda niekoºko vecí.<br />
V prvom rade diferencovaÈ financovanie<br />
‰tudijn˘ch odborov na S· a V· podºa toho, ãi<br />
vzdelávajú kvalifikovan˘ch odborníkov pre<br />
trh práce (najmä pre odvetvia, ktoré produkujú<br />
vysokú pridanú hodnotu, vyznaãujú sa vysokou<br />
mierou inovácií a sú proexportné). Diferencované<br />
financovanie stredn˘ch a vysok˘ch<br />
‰kôl je nevyhnutn˘ predpoklad pre zásadné<br />
zv˘‰enie kvality a optimalizáciu ‰truktúry<br />
‰kôl a ‰tudijn˘ch odborov v súlade s potrebami<br />
trhu práce. Zavedenie ‰pecifick˘ch<br />
subvencií pre v˘<strong>sk</strong>umné univerzity by pomohlo<br />
odlí‰iÈ financovanie vzdelávania ‰tudentov<br />
a doktorandov pre perspektívne odbory<br />
od udrÏovania ‰tudijn˘ch zameraní, ktoré<br />
nezodpovedajú potrebám trhu práce.<br />
Druh˘ krok, ktor˘ by firmám v budúcnosti<br />
pomohol zí<strong>sk</strong>aÈ kvalitn˘ch znalostn˘ch pracovníkov,<br />
je vytváranie motivácií pre ‰túdium<br />
prírodn˘ch a technick˘ch odborov na S·<br />
a V·. Okrem iného aj zverejÀovaním informácií<br />
o uplatnení absolventov v‰etk˘ch vysok˘ch<br />
‰kôl a ich ‰tudijn˘ch odborov v praxi<br />
(napr. po 1 roku, po 5 rokoch, s uvedením<br />
ãi pracujú v odbore, ktor˘ vy‰tudovali a s v˘-<br />
‰kou platu). Tieto informácie by mal rezort<br />
‰kolstva spracúvaÈ, po<strong>sk</strong>ytovaÈ verejnosti a<br />
predkladaÈ vláde primerané opatrenia na<br />
usmernenie zamerania ‰kôl. Je potrebné zmeniÈ<br />
motivácie V· ‰tudentov tak, aby magister<strong>sk</strong>é/inÏinier<strong>sk</strong>e<br />
‰túdium bolo urãené pre<br />
najlep‰ích a nie pre masy.<br />
Okrem Ïiakov treba motivovaÈ aj ‰koly a<br />
priemysel k tomu, aby navzájom viac spolupracovali<br />
a inovovali. Napríklad formou osobitn˘ch<br />
grantov˘ch schém alebo daÀov˘ch<br />
úºav. A v neposlednom rade je nevyhnutné –<br />
a to pre v‰etky sektory ekonomiky – aby sa<br />
informaãné a komunikaãné technológie stali<br />
beÏnou súãasÈou vzdelávania. âiÏe aby sa<br />
vyuÏívali na základn˘ch a najmä na stredn˘ch<br />
‰kolách pri v˘uãbe beÏn˘ch predmetov (nielen<br />
informatiky), ãím by sa zlep‰ila digitálna<br />
gramotnosÈ populácie a súãasne sa zlep‰ila<br />
motivácia uãiteºov.<br />
LEP·IE RIADENIE EGOVERNMENTU<br />
Hoci o zmysle budovania elektronick˘ch<br />
verejn˘ch sluÏieb niet poch˘b (zníÏenie administratívneho<br />
zaÈaÏenia, zefektívnenie fungovania<br />
verejnej správy aj zlep‰enie jej transparentnosti)<br />
, rozbehnúÈ eGovernment sa na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u nedarí. Napriek rôznym deklaráciám<br />
a od roku 2007 aj dostatku financií na<br />
eGovernment, sú dosiahnuté v˘sledky Ïalostné<br />
a Sloven<strong>sk</strong>o je na posledn˘ch prieãkach<br />
EÚ. Nefungujúci eGovernment zniÏuje konkurencieschopnosÈ<br />
SR. Hrozí, Ïe sa nepodarí<br />
vyãerpaÈ eurofondy v Operaãnom programe<br />
Informatizácia spoloãnosti (OPIS).<br />
Dôvodom zaostávania je nefunkãn˘ systém<br />
riadenia, s ktor˘m nedokázala pohnúÈ ani jedna<br />
z dvoch predo‰l˘ch garnitúr. ZefektívniÈ<br />
riadenie informatizácie znamená zru‰iÈ rozdrobenosÈ<br />
kompetencií, ktoré si dnes delia<br />
rezort financií, Úrad vlády SR a splnomocnenec<br />
vlády pre informatizáciu spoloãnosti.<br />
Druh˘ krok je zjednotiÈ politickú zodpovednosÈ<br />
za riadenie eGovernmentu a OPISu. Situácia<br />
v (ne)ãerpaní eurofondov je taká váÏna,<br />
Ïe si vyÏaduje dokonca zavedenie krízového<br />
riadenia.<br />
Vzhºadom na ãasovú tieseÀ bude nevyhnutné<br />
zabezpeãiÈ kontinuitu rozbehnut˘ch projektov<br />
a tieÏ kontinuitu prípravy ìal‰ích projektov<br />
OPIS, aby sa uÏ nepremrhal ani jeden zbytoãn˘<br />
mesiac v ãerpaní európ<strong>sk</strong>ych zdrojov.<br />
Vláda by do 2 mesiacov od nástupu mala<br />
zverejniÈ zoznam rozbehnut˘ch aj pripravovan˘ch<br />
projektov, v ktor˘ch mieni pokraãovaÈ,<br />
aby sa zamedzilo zdrÏaniam a materiálnym<br />
‰kodám. Odborn˘ personál príslu‰n˘ch<br />
in‰titúcií, bezprostredne sa podieºajúci na realizácii<br />
beÏiacich projektov, by mal byÈ v ão<br />
najväã‰om rozsahu stabilizovan˘. Do budúcna<br />
v‰ak treba zabezpeãiÈ posilnenie odborn˘ch<br />
kapacít (hoci aj z extern˘ch zdrojov) a profesionalizáciu<br />
prípravy strategick˘ch dokumentov,<br />
projektov, obstarávania a realizácie<br />
projektov.<br />
27
I N F O R M A â N É T E C H N O L Ó G I E<br />
Právû pfied pûti lety, 28. 3. 2007 byl v âechách spu‰tûn projekt Czech POINT. Dnes, kdy konãí jeho<br />
financování z evrop<strong>sk</strong>˘ch fondÛ, je obecnû pokládán za nejúspû‰nûj‰í projekt ãe<strong>sk</strong>ého eGovernmentu.<br />
Jak se tomuto projektu podafiilo naplnit ambici integrovaného obsluÏného místa pro obãany<br />
Jak Czech POINT spolupracuje s ostatními eGovernmentov˘mi projekty<br />
Co na tento projekt fiíkají obãané Jaká je budoucnost projektu Czech POINT<br />
Czech POINT: Integrované<br />
obsluÏné místo za fiekou Moravou<br />
âím je Czech POINT po pûti letech provozu<br />
Odkud zaãít Îe modré „pi‰kotové” logo<br />
dnes najdete na více neÏ 6 800 místech, jako jsou<br />
úfiady, poboãky âe<strong>sk</strong>é po‰ty, kontaktní místa<br />
Hospodáfi<strong>sk</strong>é komory ãi ambasáda v Bratislavû<br />
nebo v Sydney Nebo Ïe Czech POINT po<strong>sk</strong>ytl<br />
za 5 let svého provozu více neÏ 6 600 000 v˘pisÛ<br />
z informaãních systémÛ vefiejné správy Îe<br />
v rámci tohoto informaãního systému dnes po<strong>sk</strong>ytuje<br />
tuto sluÏbu více neÏ 25 000 vy‰kolen˘ch<br />
asistentÛ - pracovníkÛ obecních úfiadÛ ãi âe<strong>sk</strong>é<br />
po‰ty Nebo Ïe bez Czech POINTu by se nedal<br />
provozovat Informaãní systém datov˘ch<br />
schránek Czech POINT se stal opravdu univerzálním<br />
integrovan˘m obsluÏn˘m místem vefiejné<br />
správy. Pojìme si tedy projít jednotlivé aspekty<br />
této strohé statistiky.<br />
6 800 kontaktních míst vefiejné správy<br />
Podíváme-li se zpût, podstatn˘ pro rozvoj<br />
byl jasn˘ plán, jak uãinit provoz Czech POIN-<br />
Tu zajímav˘ pro jednotlivé úfiady. Proto úfiady<br />
obdrÏely dotaci na nákup poãítaãového vybavení<br />
pro jednotlivá kontaktní místa – tedy místa,<br />
kde je sluÏba Czech POINT po<strong>sk</strong>ytována. Jednotlivé<br />
úfiady si vybavení pofiizovaly samy podle<br />
technické specifikace. Sice se moÏná nedosáhlo<br />
ceny, které by bylo moÏno dosáhnout pfii<br />
centralizovaném nákupu poãítaãÛ, monitorÛ a ti<strong>sk</strong>áren,<br />
ale vybavení bylo pofiízeno rychleji, a to<br />
bylo dÛleÏitûj‰í. RovnûÏ <strong>sk</strong>uteãnost, Ïe vybran˘<br />
poplatek zÛstává cel˘ (nebo jeho ãást) provozovateli<br />
kontaktního místa, byl pro úfiady<br />
motivaãní.<br />
Rozhodujícím faktorem v‰ak bylo legislativní<br />
ustanovení âe<strong>sk</strong>é po‰ty jako provozovatele<br />
kontaktního místa Czech POINT. Razantní zv˘-<br />
‰ení poãtu kontaktních míst – tedy integrovan˘ch<br />
obsluÏn˘ch míst Czech POINT – o místa<br />
na poboãkách âe<strong>sk</strong>é po‰ty definitivnû ukotvilo<br />
Czech POINT jako systém integrovan˘ch<br />
kontaktních míst.<br />
6 600 000 v˘pisÛ z informaãních systémÛ vefiejné<br />
správy za 5 let provozu<br />
6 600 000 v˘pisÛ znamená 6 600 000 náv‰tûv<br />
spokojen˘ch obãanÛ. Není sice moÏné zjistit, kolik<br />
jednotliv˘ch obãanÛ kolikrát Czech POINT<br />
nav‰tívilo, ale je jisté, Ïe nikdo z tûch, kter˘ si<br />
v˘pis na Czech POINTu pofiídil, si jiÏ nedoká-<br />
Ïe pfiedstavit, Ïe by si dan˘ v˘pis opût jel pofiídit<br />
50 km daleko. To místo na praÏ<strong>sk</strong>ém Pankráci,<br />
kde se vydávají v˘pisy z rejstfiíku trestÛ, a které<br />
znalo mnoho obãanÛ jako místo, kde trávili<br />
hodiny v nekoneãn˘ch frontách, dnes zeje prázdnotou.<br />
Na Czech POINTu si sice vyzvednete „jenom”<br />
v˘pisy z rejstfiíku trestÛ a bodového hodnocení<br />
fiidiãÛ, zí<strong>sk</strong>áte v˘pis z katastru nemovitostí,<br />
obchodního rejstfiíku a uãiníte nûkolik podání.<br />
Ale kolik sofistikovan˘ch systémÛ zÛstalo<br />
pouze na papífie. Czech POINT je krok pro<br />
pfiiblíÏení administrativy obãanovi a opravdu se<br />
stal. V˘pisy a podání spolu s po<strong>sk</strong>ytováním autorizované<br />
konverze dokumentÛ je reáln˘m<br />
mostem mezi digitálním a papírov˘m svûtem,<br />
<strong>sk</strong>uteãnou likvidací „digital divide”, tedy odstranûním<br />
bariéry mezi poãítaãovû gramotn˘mi obãany<br />
a tûmi ostatními.<br />
25 000 asistentÛ integrovaného obsluÏného<br />
místa Czech POINT…<br />
...a také dal‰ích 30 000 úfiedníkÛ pouÏívající<br />
Czech POINT jako interní terminál, tzv. CzechPOINT@office,<br />
to je pfies padesát tisíc pracovníkÛ<br />
vefiejné správy, ktefií ovládají jednoduché<br />
rozhraní Czech POINT. K funkcím integrovaného<br />
kontaktního místa postupem ãasu pfiibyl<br />
teritoriální helpde<strong>sk</strong> pro informaãní systém<br />
datov˘ch schránek (ano, právû na Czech POIN-<br />
NùKOLIK OTÁZEK<br />
PRO KATEŘINU âERNOU, TAJEMNICI<br />
MùSTSKÉ âÁSTI PRAHA 13<br />
Paní tajemnice, zrovna právû u vás, na Praze<br />
13, byl 28. 3. 2007 otevfien první Czech PO-<br />
INT. Jak na tento den vzpomínáte<br />
Bylo mi ctí podílet se na projektu, kter˘ se<br />
opravdu podafiil a pfiidal jeden kamínek do mozaiky<br />
faktického naplÀování eGovernmentu u<br />
nás a hlavnû díky kterému obãané, a zejména<br />
podnikatelé, ‰etfií ãas a jsou s Czech POINTem<br />
spokojeni, coÏ je to hlavní – jednoduchost, rychlost,<br />
efektivita.<br />
Tu si poÏádáte o datovou schránku fyzické osoby<br />
nebo schránku zneplatníte, právû na Czech<br />
POINTu zí<strong>sk</strong>áte nové pfiístupové údaje ke své<br />
datové schránce). Czech POINT slouÏí ve své<br />
podobû CzechPOINT@office jako aplikace pro<br />
zápis matriãních údajÛ, úfiedníci, notáfii, exekutofii<br />
a advokáti pomocí CzechPOINT@office<br />
provádûjí autorizovanou konverzi z moci úfiední.<br />
Jaká je budoucnost projektu Czech POINT<br />
JiÏ zanedlouho budou kontaktní místa Czech<br />
POINT i v bankách a stavebních spofiitelnách,<br />
které splní podmínky pro to, aby mohly b˘t<br />
kontaktními místy podle pfiíslu‰né legislativy.<br />
Czech POINT v pfií‰tích mûsících vydatnû pfiispûje<br />
k nábûhu systému základních registrÛ vefiejné<br />
správy. A právû na Czech POINTu si obãané<br />
budou moci zjistit, kdo se na nû ptal do základních<br />
registrÛ, coÏ umoÏní pfiímou kontrolu<br />
ãinnosti ãe<strong>sk</strong>é vefiejné správy obãany samotn˘mi.<br />
Czech POINT se stal prvním úspû‰n˘m projektem<br />
ãe<strong>sk</strong>ého eGovernmentu a podstatnou<br />
souãástí eGovernmentu zÛstane.<br />
Dnes, po pûti letech provozu, jak hodnotíte, co<br />
pfiinesl Czech POINT obãanÛm Prahy 13<br />
Jak jsem jiÏ konstatovala, v‰echny v˘pisy zí<strong>sk</strong>at<br />
rychle, jednodu‰e a efektivnû a to v prostfiedí,<br />
kde obãan má od pondûlí do pátku moÏnost<br />
si v˘pisy vyÏádat, máme rovnûÏ sluÏbu objednávky<br />
pfies poãítaã, takÏe obãan se u nás objedná na<br />
pfiesn˘ ãas a prÛmûrn˘ v˘pis trvá 5 minut. Na<br />
Úfiadu Mûst<strong>sk</strong>é ãásti Praha 13 jsem vytvofiila<br />
oddûlení eGovernmentu, pod kter˘ Czech POINT<br />
spadá, coÏ pozitivnû vyuÏijeme i v souãasné<br />
dobû, kdy se spou‰tí základní registry. Pro úfiedníka<br />
je v˘kon agendy standardní a po<strong>sk</strong>ytne obãanovi<br />
jednodu‰e v‰echny relevantní informace.<br />
Co byste je‰tû chtûli zlep‰it<br />
Czech POINT se bude jistû do budoucna doplÀovat<br />
o dal‰í moduly, v souãasné dobû Ïijeme<br />
spou‰tûním základních registrÛ. Mám v˘hodu, Ïe<br />
mám úfiedníky, ktefií jsou dobfie odbornû pfiipraveni<br />
a dokonce se tû‰í na dal‰í ãinnosti, které budou<br />
v Czech POINTu spou‰tûny. Pro imobilní<br />
obãany chystáme tzv. mobilní Czech POINT,<br />
kter˘ zajistí v˘kon této sluÏby pfiímo u nich<br />
doma, pro podnikatele je v˘kon ãinností od pondûlí<br />
do pátku, z dotazníkÛ spokojenosti máme<br />
ovûfieno, Ïe tito „zákazníci“ jsou spokojeni.<br />
Czech POINT se prostû povedl. Ráda bych podotkla,<br />
Ïe jsem nenavy‰ovala stav úfiedníkÛ, ale<br />
provedla jsem jen personální pfiesun, takÏe jsem<br />
nenav˘‰ila rozpoãet. A pfiíjmy z Czech POINTu<br />
mi tyto úfiedníky uhradí, takÏe Czech POINT nezatûÏuje<br />
rozpoãet Mûst<strong>sk</strong>é ãásti.<br />
28
I N F O R M A â N É T E C H N O L Ó G I E<br />
Datové schránky<br />
versus doporuãené dopisy<br />
Informaãní systém datov˘ch schránek je jedním z hlavních pilífiÛ ãe<strong>sk</strong>ého eGovernmentu.<br />
Na základû zákona 300/2008 Sbírky zákonÛ âe<strong>sk</strong>é republiky byl spu‰tûn 1. 7. 2009. Provozovatel tohoto<br />
informaãního systému, âe<strong>sk</strong>á po‰ta, s.p., podepsala na provoz tohoto systému smlouvu s Ministerstvem vnitra âR<br />
do 30. 6. 2014, tedy na pût let. Zeptali jsme se tedy Ing. Tomá‰e JEâNÉHO, vrchního fieditele<br />
sekce ICT âe<strong>sk</strong>é po‰ty, jak vidí tento projekt v poloãase tohoto smluvního období.<br />
Informaãní systém datov˘ch schránek je,<br />
kdyÏ… Co si pod tímto názvem mají na‰i ãtenáfii<br />
pfiedstavit<br />
Pfiedstavte si sdílen˘ souborov˘ prostor, kter˘<br />
slouÏí k v˘mûnû datov˘ch zpráv mezi odesílateli<br />
a pfiíjemci. Datové zprávy si pfiedstavte jako dopisy<br />
– tedy obálku, na které je vyznaãeno, kdo ji posílá<br />
komu, co je jejím obsahem a dal‰í tzv. metadata.<br />
Uvnitfi obálky jsou potom dokumenty, které<br />
mohou mít rÛzn˘ formát. Nejen ve formátu pdf,<br />
kter˘ byste oprávnûnû oãekávali, ale v mnoha dal-<br />
‰ích povolen˘ch formátech podle pfiíslu‰né vyhlá‰ky.<br />
Pfiedstavte si, Ïe na obálce je jasnû vyznaãeno<br />
kdo a kdy tento elektronick˘ dopis vhodil do<br />
po‰tovní schránky, kdy tento dopis dorazil do po-<br />
‰tovní schránky pfiíjemce a kdy si ho pfiíjemce vyzvedl.<br />
A teì si pfiedstavte, Ïe tûchto odesílatelÛ a<br />
pfiíjemcÛ je asi pÛl miliónu a tûchto dopisÛ mnoho<br />
set tisíc dennû. A víte, co je to ISDS (Informaãn˘<br />
systém dátov˘ch schránok – pozn. redakcie).<br />
Jen doplním, Ïe ISDS je po<strong>sk</strong>ytován âe<strong>sk</strong>ou po-<br />
‰tou, s.p. ve formû sluÏby správci tohoto informaãního<br />
systému, tedy Ministerstvu vnitra âR tak, aby<br />
naplÀovala ustanovení pfiíslu‰né ãásti zákona ãíslo<br />
300/2008 Sb. ve znûní pozdûj‰ích pfiedpisÛ a dal-<br />
‰ích podzákonn˘ch norem. Podle tohoto zákona náleÏí<br />
provozovateli za provoz tohoto informaãního<br />
systému – tedy dodávku této sluÏby – odmûna<br />
podle cenov˘ch pfiedpisÛ. Pokud se vyjádfiím ménû<br />
oficiálnû, jedná se o ICT funkcionalitu, která je vyuÏívána<br />
podle procesních pravidel, která plynou z<br />
legislativních pfiedpisÛ, a to nejen tûch o ISDS, ale<br />
i ze správního fiádu, obãan<strong>sk</strong>ého soudního fiádu a<br />
dal‰ích legislativních pfiedpisÛ.<br />
Poãet pfienesen˘ch datov˘ch zpráv po t˘dnech<br />
900 000<br />
800 000<br />
700 000<br />
600 000<br />
500 000<br />
400 000<br />
300 000<br />
200 000<br />
100 000<br />
0<br />
Dobfie. Tedy postupnû. Jak vhodím elektronick˘<br />
dopis do elektronické schránky<br />
Elektronick˘ dopis – fiíkejme radûji datovou<br />
zprávu, pfiipravíte typicky v nûjakém textovém<br />
editoru, pfievedete do formátu pdf, pokud to vyÏadují<br />
va‰e pfiedpisy (napfiíklad zákonná norma, kterou<br />
se jako úfiad fiídíte), tak tento dokument elektronicky<br />
podepí‰ete a ode‰lete ho do ISDS – tedy<br />
vhodíte do schránky. Pokud jste úfiad, nejspí‰e<br />
pracujete v nûjakém systému elektronické spisové<br />
sluÏby. Ta je k ISDS pfiipojena. Datová zpráva<br />
je následnû zpfiístupnûna pfiíjemcÛm. Tito si ji vyzvednou,<br />
jedná-li o úfiad, opût typicky prostfiednictvím<br />
elektronické spisové sluÏby adresáta, jednáli<br />
se o obãana, nejãastûji s vyuÏitím bûÏného internetového<br />
prohlíÏeãe stáhnete datovou zprávu vãetnû<br />
obálky a z ní vyjmete dokument a pfieãtete si ho.<br />
Pfiestavte si ISDS spí‰e jako potrubní po‰tu – je to<br />
roura nebo trubka, která pfienese zprávu. Sama<br />
nemá Ïádnou inteligenci. Jenom rychle, zaruãenû<br />
a bezpeãnû pfiená‰í zprávy od odesílatele k pfiíjemci.<br />
Jak rychle trvá pfienesení takové zprávy Emailové<br />
systémy mají pfieci dopravní zpoÏdûní, které<br />
nemÛÏete dost dobfie ovlivnit.<br />
Ale ISDS není email. ISDS je sdílen˘ dÛvûrn˘<br />
souborov˘ prostor. Datová zpráva se adresátovi nedodává,<br />
ale zpfiístupÀuje. Samotná datová zpráva<br />
je v systému jenom jedna a typick˘ ãas, za kter˘<br />
je datová zpráva adresátovi zpfiístupnûna, je men-<br />
‰í neÏ jedna sekunda.<br />
Kdo tedy vlastnû datové schránky pouÏívá<br />
Jak je to s vystavováním pfiístupov˘ch údajÛ napfiíklad<br />
v pfiípadû jejich ztráty<br />
ISDS povinnû pouÏívají v‰echny orgány vefiejné<br />
moci. Tedy státní úfiady (finanãní úfiady, soudy,<br />
státní zastupitelství, celníci), úfiady samosprávy,<br />
státní fondy, vefiejnoprávní televize a rozhlas, dále<br />
exekutofii, notáfii. Celkem asi 10 000 subjektÛ.<br />
Dále v‰echny právnické osoby zapsané do obchodního<br />
rejstfiíku. Tûchto firem je pfies 400 tisíc.<br />
Fyzické osoby a Ïivnostníci si mohou datovou<br />
schránku zfiídit nepovinnû. Zcela podstatn˘ pro<br />
fungování ISDS je Czech POINT. Právû na tûchto<br />
kontaktních místech vefiejné správy (na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
2.11. – 8. 11.<br />
23.11. – 29.11.<br />
14.12. – 20. 12.<br />
4.1. – 10. 1.<br />
25.1. – 31.1.<br />
15.2. – 21.2.<br />
8.3, – 14.3.<br />
29.3. – 4.4.<br />
19.4. – 25.4.<br />
10.5. – 16.5.<br />
31.5. – 6.6.<br />
21.6. – 27.6.<br />
12.7. – 18.7.<br />
2.8. – 8.8.<br />
23.8. – 29.8.<br />
13.9. – 19.9.<br />
4.10 – 10.10.<br />
25.10. – 31.10.<br />
15.11. – 21.11.<br />
6.12. – 12.12.<br />
27.12. – 2.1.<br />
17.1. – 23.1.<br />
7.2. – 13.2.<br />
28.2. – 6.3.<br />
21.3. – 27.3.<br />
11.4. – 17.4.<br />
2.5. – 8.5.<br />
23.5. – 29.5.<br />
16.6. – 19.6.<br />
4.7. – 10.7.<br />
25.7. – 31.7.<br />
15.8. – 21.8.<br />
5.9. – 11.9.<br />
26.9. – 2.10.<br />
17.10. – 23.10.<br />
7.11. – 13.11.<br />
28.11. – 4.12.<br />
19.12. – 25.12.<br />
9.1. – 15.1.<br />
30.1. – 5.2.<br />
20.2. – 26.2.<br />
2:1 v poloãase<br />
IOM, Integrované obsluÏné miesto – pozn. redakce)<br />
zí<strong>sk</strong>ají uÏivatelé pfiístupové údaje ke své datové<br />
schránce, mohou zde poÏádat o zaloÏení datové<br />
schránky a podobnû. ZároveÀ, pokud potfiebují<br />
autorizovanû pfievést dokument z elektronické do<br />
listinné podoby nebo naopak, tato sluÏba je jim po<strong>sk</strong>ytnuta<br />
rovnûÏ na Czech POINTu.<br />
Teì poloÏíme asi nepfiíjemnou otázku. Kolik penûz<br />
za provoz systému âe<strong>sk</strong>á po‰ta dostává<br />
Pfiedpokládáme, Ïe za pfiepravu elektronického<br />
dopisu dostane ménû penûz, neÏ za papírov˘<br />
doporuãen˘ dopis. A není to vlastnû proti zájmÛm<br />
âe<strong>sk</strong>é po‰ty, podporovat elektronickou<br />
komunikaci na úkor té tradiãní, papírové<br />
To je sloÏitá, nikoli nepfiíjemná otázka. Za pfiepravu<br />
elektronického dopisu – tedy datové zprávy<br />
– âe<strong>sk</strong>á po‰ta dostane ménû penûz, neÏ je po-<br />
‰tovné za papírov˘ doporuãen˘ dopis do vlastních<br />
rukou (taková je totiÏ podoba datové zprávy,<br />
pokud se t˘ká právní síly, je to doporuãen˘ dopis<br />
do vlastních rukou pfiíjemce). Jinak by cel˘ systém<br />
postrádal smysl. Pro âe<strong>sk</strong>ou po‰tu je v‰ak elektronická<br />
komunikace jasn˘m strategick˘m cílem. Na<br />
konci tohoto kalendáfiního roku konãí tzv. v˘hrada<br />
(stejnû jako po‰tám v jin˘ch evrop<strong>sk</strong>˘ch zemích)<br />
a âe<strong>sk</strong>á po‰ta proto musí myslet na budoucnost.<br />
Pfieprava zásilek, které je moÏno posílat<br />
elektronicky, je otevfienou v˘zvou pro v‰echny.<br />
âe<strong>sk</strong>á po‰ta chce b˘t a bude nejlep‰ím pfiepravcem<br />
elektronick˘ch zásilek.<br />
Jak tedy podle vás vypadá zápas mezi elektronick˘m<br />
a papírov˘m dopisem v poloãase a jaké<br />
dáváte „elektronikÛm” ‰ance v druhé pÛli<br />
Myslím, Ïe „elektronici” vedou uÏ teì minimálnû<br />
2:1. KdyÏ se podíváte na v˘voj poãtu pfiepraven˘ch<br />
datov˘ch zpráv, není o ãem pochybovat.<br />
Navíc, pokud se vrátím ke své, pfied pár minutami<br />
vyslovené my‰lence, ISDS je vlastnû middleware,<br />
neinteligentní, zato velmi spolehlivá a rychlá<br />
roura. âe<strong>sk</strong>á po‰ta pfiipravuje zajímavé aplikace,<br />
které budou vnû ISDS, nicménû budou tuto<br />
funkcionalitu hodnû tûsnû vyuÏívat pro po<strong>sk</strong>ytování<br />
dal‰ích elektronick˘ch sluÏeb, které budou pro<br />
âe<strong>sk</strong>ou po‰tu komerãnû v˘nosné, a které budou dál<br />
upevÀovat její postavení vedoucího po<strong>sk</strong>ytovatele<br />
elektronick˘ch sluÏeb jak ãe<strong>sk</strong>ému státu, tak firmám<br />
a obãanÛm.<br />
O co pÛjde<br />
Nechte se pfiekvapit. Pfiijìte se znovu zeptat na<br />
konci zápasu, vûfiím, Ïe na v˘sledkové tabuli bude<br />
svítit 10:1.<br />
29
I N F O R M A â N É T E C H N O L Ó G I E<br />
Vypl˘va to z v˘sledkov bezpeãnostnej správy Cisco za rok 2011. âaká nás menej hromadného<br />
spamu, viac cielen˘ch útokov a nová generácia pracovníkov, ktorá ignoruje online ohrozenia.<br />
Kyberzloãinci sa budú<br />
sústreìovaÈ na mobily<br />
a cloudovú infra‰truktúru<br />
DodrÏiavanie bezpeãnostnej politiky<br />
Podºa divízie Cisco Security Intelligence<br />
Operations (SIO) objem spamu poklesol v období<br />
od augusta 2010 do novembra 2011 z<br />
úrovne viac ako 379 miliárd nevyÏiadan˘ch<br />
správ denne na pribliÏne 124 miliárd, ão je<br />
najniωia úroveÀ od roku 2007. Tento v˘voj<br />
má na kybernetick˘ zloãin v˘razn˘ vplyv:<br />
divízia Cisco SIO odhaduje, Ïe finanãné zi<strong>sk</strong>y<br />
kybernetického zloãinu zaloÏeného na<br />
hromadn˘ch emailov˘ch útokoch poklesli v<br />
období od júna 2010 do júla 2011 o viac ako<br />
50 percent (medziroãne) na úroveÀ pribliÏne<br />
500 miliónov USD. V septembri 2011 vznikol<br />
najväã‰í podiel celosvetového spamu v Indii<br />
(13,9 %), na druhom mieste sa neslávne<br />
umiestnil Vietnam (8,0 %) a na treÈom mieste<br />
Ru<strong>sk</strong>á Federácia (7,8 %). Na Sloven<strong>sk</strong>u objem<br />
spamu medziroãne klesol o 86 %, a predstavuje<br />
0,13 % celosvetového objemu spamu.<br />
Po obrate v smerovaní kybernetického zloãinu<br />
v roku 2010, keì úroveÀ spamu zaãala<br />
po prv˘ raz klesaÈ, tento trend pokraãoval aj<br />
v priebehu roku 2011, ão môÏe byÈ aj dôsledkom<br />
zniãenia viacer˘ch botnetov za posledné<br />
dva roky. Aj keì celkov˘ poãet zraniteºn˘ch<br />
miest vzrástol, celosvetovo sme svedkami<br />
men‰ieho mnoÏstva masov˘ch útokov, ale<br />
o to vy‰‰ieho mnoÏstva men‰ích a cielen˘ch<br />
útokov. Toto sú len niektoré zo záverov V˘roãnej<br />
bezpeãnostnej správy Cisco 2011, ktorá<br />
priná‰a prehºad najdôleÏitej‰ích bezpeãnostn˘ch<br />
trendov roka a sumarizuje odporúãania<br />
pre zv˘‰enie bezpeãnosti podnikateº<strong>sk</strong>ého<br />
prostredia.<br />
DRAMATICK¯ POKLES OBJEMU SPAMU<br />
CISCO MATICA NÁVRATNOSTI<br />
INVESTÍCIÍ DO KYBERNETICKÉHO<br />
ZLOâINU (CISCO CROI MATRIX)<br />
Matica Cisco CROI Matrix, ktorá sa prv˘<br />
raz vo V˘roãnej bezpeãnostnej správe Cisco<br />
objavila v roku 2009, analyzuje tie druhy kybernetického<br />
zloãinu, ktoré budú podºa bezpeãnostn˘ch<br />
odborníkov Cisco vyuÏívaÈ podvodníci<br />
v roku 2012. Na základe v˘sledkov<br />
z roku 2011 táto matica predpovedá pre rok<br />
2012 rozmach útokov na mobilné zariadenia<br />
a cloudovú infra‰truktúru. Kºúãovou oblasÈou<br />
aj naìalej zostane pranie nelegitímnych financií.<br />
Nie je prekvapujúce, Ïe medzi tzv. „vychádzajúcimi<br />
hviezdami“ v oblasti hrozieb sa<br />
objavili aj mobilné zariadenia, ktoré boli v<br />
matici 2010 zaradené do kategórie „potenciál-<br />
Preão zamestnanci poru‰ujú bezpeãnostné pravidlá<br />
30
I N F O R M A â N É T E C H N O L Ó G I E<br />
nych hrozieb“. Kybernetick˘ zloãin sa celkom<br />
pochopiteºne sústredí na rovnaké oblasti ako<br />
uÏívatelia, a tí ãoraz ãastej‰ie pristupujú na internet,<br />
email a podnikové siete prostredníctvom<br />
v˘konn˘ch mobiln˘ch zariadení. Útoky<br />
na mobilné zariadenia boli zaznamenané<br />
uÏ pred niekoºk˘mi rokmi, no historicky neboli<br />
príli‰ roz‰írené a spadali <strong>sk</strong>ôr do kategórie<br />
v˘<strong>sk</strong>umu, ako medzi <strong>sk</strong>utoãne zi<strong>sk</strong>ové<br />
podnikanie kybernetického zloãinu. No aj to<br />
sa dnes r˘chlo mení. A keìÏe ãoraz viac podnikov<br />
vyuÏíva cloud computing a hostované<br />
sluÏby, kybernetick˘ zloãin sa postupne zaãína<br />
orientovaÈ aj t˘mto smerom.<br />
GENERÁCIA INTERNETU VSTUPUJE NA<br />
PRACOVN¯ TRH A âASTO IGNORUJE<br />
BEZPEâNOSTNÉ RIZIKÁ<br />
Podºa ‰túdie Cisco Connected World Technology<br />
Report aÏ sedem z desiatich mlad˘ch<br />
zamestnancov pravidelne ignoruje firemné<br />
IT pravidlá a kaÏd˘ ‰tvrt˘ sa pred dosiahnutím<br />
veku 30 rokov stane obeÈou zneuÏitia online<br />
identity. ·túdia Cisco poukazuje na prekvapiv˘<br />
prístup nastupujúcej generácie pracovníkov<br />
k IT pravidlám a súvisiace bezpeãnostné<br />
ohrozenia. Táto <strong>sk</strong>upina vyrastala s internetom<br />
a súãasÈou jej Ïivotného ‰t˘lu je<br />
kombinovanie osobn˘ch a pracovn˘ch aktivít<br />
na pracovi<strong>sk</strong>u. Potreba prístupu k informáciám<br />
je v ich myslení zakorenená tak hlboko,<br />
Ïe mnohí mladí zamestnanci sú ochotní kvôli<br />
prístupu na internet podnikaÈ extrémne kroky,<br />
aj ak to ohrozuje ich vlastnú bezpeãnosÈ,<br />
alebo bezpeãnosÈ ich spoloãnosti. K takémuto<br />
správaniu patrí „poÏiãiavanie si“ bezdrô-<br />
tového prístupu na internet od susedov alebo<br />
obchodn˘ch prevádzok v nákupn˘ch centrách,<br />
ãi vyuÏívanie cudzích mobiln˘ch zariadení<br />
bez vedomia alebo prítomnosti ich majiteºov.<br />
KeìÏe minimálne jeden z troch zamestnancov<br />
(36 %) odpovedal záporne na otázku,<br />
ãi re‰pektuje IT pravidlá svojej spoloãnosti,<br />
urãenie tej správnej rovnováhy medzi dodrÏiavaním<br />
IT pravidiel a túÏbou mlad˘ch<br />
ºudí po flexibilnej‰om vyuÏívaní sociálnych<br />
sietí, zariadení a vzdialenom prístupe do hæbky<br />
preverí moÏnosti tradiãn˘ch firemn˘ch kultúr<br />
a prístupov. Na druhej strane takéto zamestnanecké<br />
nároky vytvárajú tlak na spoloãnosti,<br />
aby povolili vy‰‰iu mieru flexibility s<br />
cieºom pritiahnuÈ novú vlnu talentovan˘ch<br />
ºudí a vyuÏiÈ ich potenciál ako konkurenãnú<br />
v˘hodu.<br />
CISCO GLOBAL ARMS RACE INDEX<br />
SpoloãnosÈ Cisco vyvinula Global Adversary<br />
Resource Market Share (ARMS) Race<br />
Index, ktor˘ sleduje globálnu úroveÀ ohrozen˘ch<br />
zdrojov a postupom ãasu aj po<strong>sk</strong>ytne<br />
bliωí pohºad na mieru úspe‰nosti kybernetického<br />
zloãinu pri zneuÏívaní podnikov˘ch aj<br />
individuálnych uÏívateºov. Na základe údajov<br />
zhromaÏden˘ch pre tento rok dosiahla hodnota<br />
indexu (celková miera ohrozen˘ch zdrojov)<br />
na konci roka 2011 úroveÀ 6,5 bodu, ão predstavuje<br />
mierny pokles od decembra 2010 (6,8<br />
bodu). V roku 2009 mal index hodnotu 7,2<br />
bodu, ão znaãilo, Ïe podnikové siete v tom<br />
ãase bojovali s opakovan˘mi vírusmi a zákaznícke<br />
systémy boli napádané v takej miere,<br />
ktorá vyústila v pretrvávajúce a znepokojivé<br />
naru‰enie zákazníckych sluÏieb.<br />
V¯HªAD PRE ROK 2012<br />
V˘voj v oblasti ohrození pokraãuje a odborníci<br />
spoloãnosti Cisco predpovedajú, Ïe k<br />
hlavn˘m trendom roku 2012 bude patriÈ ustupovanie<br />
od hromadn˘ch ohrození a narastanie<br />
cielen˘ch heker<strong>sk</strong>˘ch aktivít, ako aj útoky<br />
na systémy kritickej infra‰truktúry, priemyselné<br />
riadiace systémy, kontrolné systémy a<br />
systémy zí<strong>sk</strong>avania dát (ICS/SCADA).<br />
Odborníci zo spoloãnosti Cisco zosumarizovali 10 dôleÏit˘ch princípov IT bezpeãnosti:<br />
1. Majte prehºad o celej sieti<br />
2. Zistite si, ktoré dáta musia byÈ chránené<br />
3. Musíte vedieÈ, kde sú va‰e dáta a<br />
ako (a ãi vôbec) sú chránené<br />
4. PrehodnoÈte úãinnosÈ va‰ich IT a<br />
biznis pravidiel<br />
5. Inovujte postupy a vzdelávanie<br />
zamestnancov v oblasti bezpeãnosti<br />
6. VyuÏívajte v˘stupn˘ monitoring dát<br />
7. Pripravte sa na príchod koncepcie<br />
BYOD (Bring You Own Device –<br />
prineste si vlastné zariadenie)<br />
8. Vytvorte si krízov˘ plán<br />
9. Implementujte bezpeãnostné opatrenia,<br />
ktoré vám pomôÏu kontrolovaÈ<br />
sociálne siete<br />
10. Pravidelne sledujte rizikové oblasti a<br />
informujte ostatn˘ch pouÏívateºov<br />
BezpeãnosÈ nie je iba otázkou koncov˘ch zariadení. Dôkladn˘ prehºad o celej sieti umoÏ-<br />
Àuje ºah‰ie a r˘chlej‰ie odhaliÈ potenciálne bezpeãnostné riziká.<br />
Bez toho, aby ste vedeli, ktoré dáta chrániÈ a kto je oprávnen˘ k nim pristupovaÈ, nedoká-<br />
Ïete vybudovaÈ efektívne bezpeãnostné rie‰enia.<br />
VyuÏívanie cloudovej infra‰truktúry je modern˘ a efektívny spôsob práce s dátami. Musíte<br />
v‰ak vedieÈ, v akom cloude sú va‰e dáta uloÏené a ãi sú dostatoãne zabezpeãené.<br />
Dbajte hlavne na tie oblasti, ktoré viete najlep‰ie ovplyvniÈ. Dlhé zoznamy pravidiel, ktoré<br />
si nikto nepamätá, vám nepomôÏu.<br />
Prispôsobte vzdelávanie novej generácii zamestnancov aj nov˘m bezpeãnostn˘m technológiám.<br />
Dlhé príruãky a semináre nefungujú. Efektívnej‰ie sú úderné a cielené tréningy s<br />
konkrétnou témou.<br />
Takmer v‰etci kontrolujú prichádzajúce dáta, av‰ak málokto monitoruje dáta, ktoré z firmy<br />
odchádzajú. Je to pritom spôsob, ak˘m nielen zníÏiÈ celkové bezpeãnostné riziko, ale aj odhaliÈ<br />
zdroje úniku citliv˘ch informácií.<br />
Rastie podiel zamestnancov, ktorí chcú vyuÏívaÈ na prácu súkromné poãítaãe, laptopy, telefóny<br />
a rastie aj percento firiem, ktoré to zamestnancom umoÏÀujú. Neprem˘‰ºajte preto<br />
nad t˘m, kedy to umoÏníte aj vy, ale ako to urobíte.<br />
Ak napriek prevencii a snahám dôjde k bezpeãnostnému incidentu, dobr˘ krízov˘ plán pomôÏe<br />
minimalizovaÈ následky.<br />
Je dôleÏité nájsÈ efektívny kompromis medzi voºn˘m vyuÏívaním nástrojov na spoluprácu<br />
a sociálnych sietí a ich kontrolou a zabezpeãením.<br />
Prehºad o aktuálnych bezpeãnostn˘ch témach je základom úspe‰nej ochrany. Ak budete tieto<br />
informácie zdieºaÈ so zamestnancami, dáta va‰ej firmy budú vo väã‰om bezpeãí.<br />
31
I N F O R M A â N É T E C H N O L Ó G I E<br />
ZabezpeãiÈ ochranu citliv˘ch osobn˘ch údajov je zo zákona povinnosÈou kaÏdej in‰titúcie narábajúcej<br />
s osobn˘mi dátami. Prikazuje to legislatíva Sloven<strong>sk</strong>ej republiky a vypl˘va nám to aj z nariadení EÚ.<br />
Sú va‰e citlivé informácie<br />
naozaj v bezpeãí<br />
Majú Slováci ochranu dát pod kontrolou<br />
Slováci sa o ochranu osobn˘ch údajov zaãali<br />
intenzívne zaujímaÈ najmä pri nedávnom<br />
sãítaní obyvateºstva. Sprevádzali ho totiÏ rôzne<br />
polemiky o nezákonnosti pri zbere niektor˘ch<br />
údajov a ich moÏnom zneuÏití.<br />
V súãasnosti na Sloven<strong>sk</strong>u rezonuje kauza<br />
trestného oznámenia, ktoré podala prezidentka<br />
finanãnej správy pre dôvodné podozrenie,<br />
Ïe v súvislosti s problémami v daÀovej<br />
správe neboli ochránené dáta daÀovníkov. Je<br />
teda evidentné, Ïe ochrana osobn˘ch údajov<br />
a jej zabezpeãenie sú dôleÏitou a hlavne aktuálnou<br />
témou na di<strong>sk</strong>usiu.<br />
Navy‰e, ochrana osobn˘ch údajov je prioritou<br />
v ãase, keì na rôzne in‰titúcie útoãí <strong>sk</strong>upina<br />
hackerov Anonymous. Mohlo by sa staÈ,<br />
Ïe niekto zavesí daÀové priznania niektor˘ch<br />
ºudí na verejne dostupn˘ web Mohol by sa<br />
niekto dostaÈ k zverejneniu alebo dokonca<br />
k‰eftovaniu s na‰imi daÀov˘mi priznaniami<br />
Informácie v daÀov˘ch priznaniach sú citlivé<br />
údaje a pri troche fantázie by sa dali veºmi<br />
jednoducho zneuÏiÈ na rôzne úãely. A práve<br />
nezabezpeãenie ochrany osobn˘ch dát v situácii,<br />
keì systém daÀovej správy nie je dostatoãne<br />
nefunkãn˘, moÏno povaÏovaÈ za zásadn˘<br />
problém.<br />
Kto dokáÏe zí<strong>sk</strong>aÈ prístup na môj úãet<br />
Dostane sa k mojim bankov˘m v˘pisom<br />
MôÏe niekto obchodovaÈ s mojou adresou<br />
a rodn˘m ãíslom To sú otázky, ktoré nám<br />
preblesnú hlavou pri vypæÀaní elektronick˘ch<br />
formulárov. Ako sa chránia pred<br />
zneuÏitím<br />
Zákon o ochrane osobn˘ch údajov má<br />
chrániÈ obãanov aj pred zneuÏitím osobn˘ch<br />
informácií, ktoré o sebe dobrovoºne po<strong>sk</strong>ytujú<br />
tretím stranám vo viere, Ïe nebudú zneu-<br />
Ïité. Informácie ako meno, priezvi<strong>sk</strong>o, bydli<strong>sk</strong>o,<br />
telefónne ãíslo, vek, ãíslo úãtu ãi fotografie<br />
sa dajú jednoducho zneuÏiÈ, ak nie sú<br />
chránené.<br />
Ochrana osobn˘ch údajov vypl˘va zo zákona<br />
EÚ má presne definované pravidlá t˘kajúce<br />
sa ochrany údajov. Táto v‰eobecná smernica<br />
je doplnená o smernicu o ochrane súkromia<br />
v sektore elektronick˘ch komunikácií.<br />
Ochrana osobn˘ch údajov je súãasÈou Charty<br />
základn˘ch práv EÚ aj Lisabon<strong>sk</strong>ej zmluvy.<br />
Európ<strong>sk</strong>a komisia nedávno predloÏila návrh<br />
komplexnej reformy pravidiel ochrany<br />
údajov v EÚ z roku 1995 s cieºom posilniÈ právo<br />
na súkromie v online prostredí, aby t˘m<br />
podporila digitálnu ekonomiku. Rozdiel v<br />
pouÏívaní internetu v minulosti a dnes je<br />
hmatateºn˘, keìÏe dnes sa drvivá väã‰ina<br />
osobn˘ch údajov prená‰a a vymieÀa po celom<br />
svete okamÏite. Nie vÏdy v‰ak obãania majú<br />
pocit, Ïe majú úplnú kontrolu nad svojimi<br />
osobn˘mi údajmi. So zmenou pravidiel ochrany<br />
osobn˘ch údajov v EÚ je potrebné zvy‰ovaÈ<br />
aj informovanosÈ obãanov o svojich právach.<br />
Tieto zmeny okrem iného prinesú to, Ïe<br />
podniky a organizácie budú musieÈ oznámiÈ<br />
národnému orgánu pre ochranu údajov závaÏné<br />
poru‰enie ochrany údajov ão naj<strong>sk</strong>ôr (pod-<br />
ºa moÏnosti do 24 hodín). Novinkou je tieÏ<br />
zmena, podºa ktorej sa organizácie budú obracaÈ<br />
uÏ len na jedin˘ národn˘ orgán pre<br />
ochranu údajov v krajine EÚ, v ktorej majú<br />
svoje hlavné sídlo.<br />
Monitorovacie rie‰enie, ktoré ochráni aj<br />
va‰e dáta<br />
Existuje úãinn˘ spôsob, ako sa podobn˘m<br />
problémom vyvarovaÈ a zaistiÈ bezpeãnosÈ<br />
tak˘chto dát, aby nikto neoprávnen˘ v zmysle<br />
legislatívy a európ<strong>sk</strong>ej direktívy nenakladal<br />
s na‰imi osobn˘mi údajmi. Na tento úãel<br />
vyuÏívajú podniky a in‰titúcie monitorovacie<br />
rie‰enie, ktoré b˘va v‰eobecne oznaãované<br />
<strong>sk</strong>ratkou SIEM – Security Information and<br />
Event Management. Toto rie‰enie primárne<br />
slúÏi na zber a anal˘zu tzv. logovacích údajov<br />
alebo protokolov. MôÏe ísÈ o servery, sie-<br />
Èové a bezpeãnostné zariadenia, jednotlivé<br />
poãítaãové stanice alebo o konkrétne aplikácie.<br />
Z logovacích údajov je moÏné zistiÈ, kto,<br />
kedy a odkiaº sa k ãomu prihlásil, ako dlho s<br />
dan˘m systémom pracoval, prípadne, aké dátové<br />
toky od neho a k nemu smerovali. Rovnako<br />
sa sledujú aj automaticky generované záznamy<br />
zariadení, ktoré pracujú v pozadí.<br />
Rie‰enie Novell Sentinel 7 tieto údaje zhromaÏìuje<br />
a analyzuje. Vo veºk˘ch in‰titúciách<br />
pritom ide <strong>sk</strong>utoãne o obrov<strong>sk</strong>é mnoÏstvo<br />
dát. Zozbierané údaje slúÏia nielen na odha-<br />
ºovanie podozriv˘ch aktivít, ale aj na odstra-<br />
Àovanie slab˘ch miest v bezpeãnosti. Neraz<br />
sa ním dokáÏu odhaliÈ aj funkãné problémy<br />
niektor˘ch pripojen˘ch systémov.<br />
Ako sa chrániÈ pred cielen˘mi poãítaãov˘mi<br />
útokmi Novell Sentinel. Tento nástroj<br />
umoÏÀuje automaticky monitorovaÈ bezpeãnosÈ<br />
siete v reálnom ãase a napraviÈ prípadné<br />
incidenty. Ak sa vy<strong>sk</strong>ytne naru‰enie bezpeãnosti<br />
alebo poru‰enie definovanej bezpeãnostnej<br />
stratégie, zabudovan˘ pracovn˘<br />
postup umoÏÀuje IT správcom okamÏite reagovaÈ<br />
a problém rie‰iÈ.<br />
Takéto monitorovacie nástroje by mala maÈ<br />
k dispozícii kaÏdá organizácia, ktorá nakladá<br />
s na‰imi osobn˘mi údajmi. A to bez ohºadu na<br />
to, ãi ide o ‰tátnu alebo súkromnú, zahraniãnú<br />
alebo lokálnu in‰titúciu. Na‰e osobné dáta<br />
o nás prezrádzajú veºa, a preto by s nimi mali<br />
nakladaÈ len osoby, ktoré ich ochranu majú<br />
riadne zabezpeãenú.<br />
Mario MINAROVSKY<br />
v˘konn˘ riaditeº Novell<br />
32
M I N I S T E R S T V O F I N A N C I Í<br />
S R<br />
V˘voju bezpeãnostnej situácie vo svete sa v súãasnosti venuje mimoriadna pozornosÈ vo v‰etk˘ch<br />
pokrokov˘ch ‰tátoch sveta. Hlavn˘mi príãinami, pôsobiacimi na bezpeãnosÈ prostredia sú<br />
globalizácia a nerovnomernosÈ v˘voja regiónov, ako aj ‰íriaca sa celosvetová finanãná kríza.<br />
Priamy dosah tohto v˘voja je orientovan˘ najmä na tvorbu medzinárodn˘ch právnych nástrojov<br />
a na praktické cviãenia, t˘kajúce sa boja proti rozsiahlej poãítaãovej kriminalite a terorizmu.<br />
Ako ìalej v boji proti<br />
poãítaãovej kriminalite<br />
V·EOBECN¯ KONTEXT<br />
Fenomén kriminality vrátane kriminality<br />
páchanej prostredníctvom informaãn˘ch a<br />
komunikaãn˘ch technológií (IKT) je sociálnym<br />
javom úzko spät˘m s v˘vojom spoloãnosti.<br />
Negatívnom tohto javu je jeho nepriama<br />
úmera rastu v porovnaní s rastom úrovne<br />
a intenzitou nasadzovania IKT. To znamená,<br />
Ïe poãet páchan˘ch trestn˘ch ãinov rastie<br />
podstatne r˘chlej‰ie v porovnaní s v˘vojom<br />
IKT.<br />
V rámci vyhodnotenia bezpeãnostnej situácie<br />
vo svete, najväã‰ie globálne hrozby v<br />
súãasnosti predstavujú teroristické siete a lokálne<br />
radikálne militantné <strong>sk</strong>upiny. Za obzvlá‰È<br />
nebezpeãné sú plány teroristick˘ch<br />
<strong>sk</strong>upín, obchod s osobn˘mi údajmi obãanov,<br />
obchod s ºuìmi a s ich biologick˘mi orgánmi,<br />
finanãná a hospodár<strong>sk</strong>a kriminalita a ìal-<br />
‰ie. Prioritn˘m cieºom súãasného celosvetového<br />
úsilia je preto zabrániÈ prístupu k citliv˘m<br />
údajom a ich zneuÏitiu. TaktieÏ nebezpeãná<br />
je kriminalita páchaná prostredníctvom<br />
roz‰irujúcich sa poãítaãov˘ch sietí a internetu,<br />
ktor˘ tvorí súãasÈ kritickej infra‰truktúry<br />
(KI) ‰tátu a kriminalita úmerne rastúca s rozvojom<br />
nov˘ch ‰pecifick˘ch technológií zalo-<br />
Ïen˘ch na princípe bezkontaktného snímania<br />
a spracovania údajov na báze rádiofrekvenãného<br />
prenosu ohrozujúcich súkromie obãanov.<br />
Ide predov‰etk˘m o <strong>sk</strong>upinu automatickej<br />
identifikácie zberu dát, ktor˘ zah⁄Àa ãiarové<br />
kódy, biometrické snímanie údajov, magnetické<br />
pá<strong>sk</strong>y a prúÏky, ãipové karty, kamerové<br />
systémy, hlasové rozpoznávanie a podobné<br />
technológie postavené na tomto princípe.<br />
Tieto technológie sú dlhodobo pouÏívané<br />
pri ochrane objektov a tovaru, v prístupov˘ch<br />
kontroln˘ch a identifikaãn˘ch systémoch,<br />
napríklad pri vstupoch do budov, chránen˘ch<br />
objektov a obchodov, pri diaºniãn˘ch<br />
kontrolách, pri vstupoch na ‰portové a kultúrne<br />
podujatia a v poslednom ãase aj v identifikaãn˘ch<br />
osobn˘ch kartách, bankov˘ch kartách,<br />
obãian<strong>sk</strong>ych preukazoch a pasoch osôb,<br />
v zdravotníctve, pri v˘robe a logistike distribúcie<br />
tovaru, automobilovom priemysle, pri<br />
hromadnej archivácii a spracovaní dát v telekomunikaãnej<br />
oblasti, elektronick˘ch voºbách,<br />
pri sãítavaní ºudí a pod. Je veºmi ÈaÏké<br />
urãiÈ, kde je hranica medzi ich prínosom a<br />
zneuÏitím.<br />
Z hºadi<strong>sk</strong>a globálneho geopolitického rozmeru<br />
sa objavili aj nové a technologicky sofistikovanej‰ie<br />
hrozby, ktoré smerujú k zneu-<br />
Ïitiu IKT na politickú, hospodár<strong>sk</strong>u a vojen<strong>sk</strong>ú<br />
prevahu, ãasto naz˘vané „kybernetická<br />
vojna“ alebo „kybernetick˘ terorizmus“. Príkladom<br />
sú udalosti na juhu Stredozemia, kde<br />
sú niektoré reÏimy pripravené z politick˘ch<br />
dôvodov znemoÏniÈ vlastn˘m obãanom prístup<br />
ku komunikaãn˘m prostriedkom IKT, a<br />
to najmä k mobilnej komunikácii a internetu,<br />
ão môÏe ohroziÈ ekonomiku a bezpeãnosÈ v<br />
in˘ch lokalitách sveta (KOM/2011/200 z 8. 3.<br />
2011; „Spoloãné oznámenie o partnerstve pre<br />
demokraciu a spoloãnú prosperitu s juÏn˘m<br />
Stredozemím“).<br />
ZneuÏitie IKT sa jednoducho stalo nebezpeãn˘m<br />
manipulaãn˘m nástrojom a navy‰e<br />
lukratívnou formou investovania a nelegálnych<br />
príjmov pri minimálnych vkladoch urãit˘ch<br />
<strong>sk</strong>upín a jednotlivcov. Nepríjemnou<br />
<strong>sk</strong>utoãnosÈou je, Ïe z hºadi<strong>sk</strong>a ãasu páchania<br />
trestn˘ch ãinov ãasto ide o minúty, sekundy,<br />
resp. zlomky sekúnd, priãom páchateº nemusí<br />
byÈ na mieste ãinu, ba dokonca ani v lokalite<br />
príslu‰ného ‰tátu. Jednoducho povedané,<br />
ão dokáÏe <strong>sk</strong>úsen˘ bankov˘ zlodej za<br />
hodinu s vynaloÏením fyzickej námahy a potenciálne<br />
vy‰‰ím rizikom, to dokáÏe poãítaãov˘<br />
pirát za niekoºko sekúnd s rizikom podstatne<br />
niωím. Hrozby tak môÏu pochádzaÈ z<br />
ºubovoºného miesta na svete a v dôsledku globálnej<br />
prepojenosti môÏu ovplyvniÈ akúkoºvek<br />
jeho ãasÈ, a preto len „európ<strong>sk</strong>y“ prístup<br />
pri rie‰ení t˘chto hrozieb zjavne nestaãí. Z<br />
tohto dôvodu je jedin˘m úãinn˘m rie‰ením<br />
komplexn˘ globálny prístup medzinárodného<br />
spoloãenstva a úzka spolupráca s krajinami<br />
tretieho sveta, z ktor˘ch útoky môÏu pochádzaÈ.<br />
INTEROPERABILITA<br />
NA EURÓPSKEJ ÚROVNI<br />
Aj napriek tomu, Ïe medzi existujúcimi<br />
v˘zvami a problémami existujú spoloãné ãrty,<br />
opatrenia a spôsoby zaisÈovania bezpeãnosti<br />
a odolnosti, ako aj úroveÀ základného povedomia,<br />
kompetentnosÈ, odbornosÈ a pripravenosÈ<br />
rie‰iÈ tento globálny problém sa v jednotliv˘ch<br />
ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátoch znaãne lí‰ia. Separované<br />
prístupy a nere‰pektovanie medzinárodn˘ch<br />
postupov niektor˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov<br />
na národn˘ch úrovniach, vrátane Sloven<strong>sk</strong>a,<br />
nesú pre Európu riziko nekompatibility,<br />
roz‰tiepenosÈ a neefektívnosÈ. Tieto neÏiaduce<br />
rozdiely v prístupoch a nedostatok systematickej<br />
cezhraniãnej spolupráce zjavne zni-<br />
Ïujú efektivitu vnútro‰tátnych protiopatrení,<br />
okrem iného aj preto, Ïe poÏadovaná vzájomná<br />
prepojiteºnosÈ jednotliv˘ch sektorov<br />
lokalizovan˘ch v ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátoch s nízkou<br />
33
M I N I S T E R S T V O F I N A N C I Í<br />
S R<br />
úrovÀou bezpeãnosti v jednej krajine zvy‰uje<br />
zraniteºnosÈ a riziká v in˘ch krajinách.<br />
S cieºom prekonaÈ túto situáciu je potrebné<br />
v rámci Európy vyvinúÈ také úsilie, ktor˘m<br />
by sa do vnútro‰tátnych politík a programov<br />
vniesla pridaná hodnota t˘m, Ïe by sa podporil<br />
rozvoj povedomia a spoloãného chápania<br />
t˘chto v˘ziev, podnietilo prijímanie spoloãn˘ch<br />
politick˘ch cieºov a priorít, posilnila<br />
spolupráca medzi ãlen<strong>sk</strong>˘mi ‰tátmi EÚ a integrovali<br />
sa vnútro‰tátne politiky do ‰ir‰ieho<br />
európ<strong>sk</strong>eho a globálneho rozmeru. V‰eobecn˘m<br />
cieºom je preto umoÏniÈ ãlen<strong>sk</strong>˘m ‰tátom<br />
EÚ a zainteresovan˘m stranám rozvinúÈ vysok˘<br />
stupeÀ prevencie v oblasti bezpeãnosti<br />
sietí a informácií, vãasne ich identifikovaÈ a<br />
úãinnej‰ie na ne reagovaÈ. T˘m sa prispeje k<br />
zv˘‰eniu dôvery a bezpeãnosti na jednotnom<br />
európ<strong>sk</strong>om digitálnom trhu a zlep‰í sa konkurencieschopnosÈ<br />
európ<strong>sk</strong>ych aktérov.<br />
Tento cieº bol Komisiou rozpracovan˘ v<br />
dokumente „Ochrana Európy pred rozsiahlymi<br />
kybernetick˘mi útokmi a naru‰eniami:<br />
zvy‰ovanie pripravenosti, bezpeãnosti a odolnosti“<br />
(KOM/2009/149 o ochrane kritick˘ch<br />
informaãn˘ch infra‰truktúr (KII)) do ìal‰ích<br />
‰pecifick˘ch cieºov, ktor˘mi sú: JednotnosÈ regulaãn˘ch<br />
prístupov v oblasti bezpeãnosti<br />
sietí a informácií; Predchádzanie, odhalenie<br />
a reakcia na incidenty prostredníctvom celoeuróp<strong>sk</strong>ych<br />
plánov pre mimoriadne prípady<br />
a cviãenia; Podpora pri vytváraní politík ãlen<strong>sk</strong>˘m<br />
‰tátom; Oprávnenie zainteresovan˘ch<br />
strán rozvíjaÈ kultúru bezpeãnosti a riadenia<br />
rizika podporou spoloãného vyuÏívania informácií<br />
a ‰ir‰ej spolupráce subjektov z verejného<br />
a súkromného sektora aj v priamy prospech<br />
obãanov, ako aj rozvíjaním kultúry informovanosti<br />
o bezpeãnosti sietí a informácií; Posilnením<br />
úlohy Európy v medzinárodnom<br />
kontexte dosiahnuÈ vysokú úroveÀ spolupráce<br />
s tretími krajinami a medzinárodn˘mi organizáciami<br />
s cieºom presadzovaÈ spoloãn˘<br />
globálny prístup k bezpeãnosti sietí a informácií<br />
a podporiÈ medzinárodné iniciatívy na<br />
vysokej úrovni v Európe; Spoloãnou implementáciou<br />
uºahãovaÈ spoluprácu pri vykonávaní<br />
politík v oblasti bezpeãnosti sietí a informácií<br />
a Bojom proti poãítaãovej kriminalite<br />
pripraviÈ úãinnú reakciu na aspekty boja proti<br />
poãítaãovej kriminalite t˘kajúcej sa bezpeãnosti<br />
sietí a informácií prostredníctvom spolupráce<br />
s orgánmi druhého a tretieho piliera<br />
s ENISA, Europolom a Eurojustom.<br />
NOVÉ RIZIKÁ A OHROZENIA<br />
Okrem uveden˘ch cieºov súvisiacich s ur˘chºovaním<br />
ekonomického, technologického,<br />
informaãného, kultúrneho a politického prepájania<br />
‰tátov a kontinentov a zbliÏovania sa<br />
ºudstva, priná‰ajú tieto tendencie so sebou aj<br />
javy a procesy, ktoré sa vymykajú kontrole<br />
jednotliv˘ch ‰tátov a koalícií. OdstraÀujú sa<br />
rozdiely medzi zahraniãnou a domácou politikou,<br />
globálne finanãné trhy stále viac<br />
ovplyvÀujú v˘voj ekonomiky sveta. Tieto<br />
tendencie vytvárajú nové, predov‰etk˘m nevojen<strong>sk</strong>é<br />
v˘zvy, riziká a ohrozenia. Narastá<br />
poãet a rôznorodosÈ ÈaÏko ‰pecifikovateºn˘ch<br />
bezpeãnostn˘ch v˘ziev a krízov˘ch situácií,<br />
ktoré môÏu vyvolaÈ nesúlad vzÈahov medzi<br />
‰tátmi, ba dokonca aj konflikty vo vnútropolitickej<br />
‰truktúre ‰tátov.<br />
DIGITÁLNA AGENDA PRE EURÓPU<br />
V˘znamn˘m dokumentom zdôrazÀujúcim<br />
spoloãné porozumenie a vzájomnú dôveru<br />
pre zaistenie stability a bezpeãnosti pri vyuÏívaní<br />
IKT v európ<strong>sk</strong>om priestore je „Digitálna<br />
agenda pre Európu“ predstavená Európ<strong>sk</strong>ou<br />
komisiou v máji 2010. Dokument zdôraz-<br />
Àuje potrebu v‰etk˘ch zainteresovan˘ch strán,<br />
aby „spojili svoje sily v holistickom úsilí o zaistenie<br />
bezpeãnosti a odolnosti infra‰truktúr<br />
IKT zameranom na prevenciu, pripravenosÈ<br />
a informovanosÈ a aby vyvinuli úãinné a koordinované<br />
mechanizmy reakcie na nové a ãoraz<br />
sofistikovanej‰ie formy kybernetick˘ch<br />
útokov a kybernetickej kriminality“. Je to jedin˘<br />
prístup smerujúci k spoloãnému úspechu.<br />
Následne Komisia prijala v septembri 2010<br />
návrh smernice o útokoch na informaãné systémy<br />
KOM/2010/517. Jej cieºom je posilniÈ<br />
boj proti kybernetickej kriminalite zblíÏením<br />
systémov trestného práva jednotliv˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch<br />
‰tátov a zlep‰ením spolupráce medzi<br />
súdnymi a in˘mi relevantn˘mi orgánmi. Predmetom<br />
návrhu sú aj ustanovenia umoÏÀujúce<br />
rie‰iÈ nové formy kybernetick˘ch útokov,<br />
najmä zo sietí infikovan˘ch poãítaãov.<br />
Následne Komisia predloÏila návrh na udelenie<br />
mandátu na posilnenie a modernizáciu<br />
Európ<strong>sk</strong>ej agentúry pre bezpeãnosÈ sietí a informácií<br />
(ENISA) s cieºom podporiÈ dôveru<br />
a bezpeãnosÈ sietí, priãom jej hlavnú úlohou<br />
je boj proti kybernetickému zloãinu. âinnosÈ<br />
agentúry je zameraná na implementáciu politick˘ch<br />
cieºov, v˘<strong>sk</strong>um a inováciu, prípravu<br />
stratégie pre bezpeãnosÈ internetu a na úsilie<br />
o kooperáciu s tretími krajinami s cieºom zamedziÈ<br />
útokom z ich priestoru. Posilnením a<br />
modernizáciou agentúry ENISA sa pomôÏe<br />
EÚ, ãlen<strong>sk</strong>˘m ‰tátom a zainteresovan˘m stranám<br />
súkromného sektora rozvíjaÈ schopnosÈ<br />
a pripravenosÈ pri prevencii súvisiacej s kybernetickou<br />
bezpeãnosÈou.<br />
VáÏnosÈ situácie v oblasti ochrany digitálneho<br />
priestoru EÚ dokumentuje aj séria zasadnutí<br />
ministrov obrany ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov<br />
EÚ v Bruseli (zasadnutie Európ<strong>sk</strong>ej obrannej<br />
agentúry NATO (EDA) 23. 5. 2011; rokovanie<br />
ministrov obrany ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov NATO<br />
8/9. 6. 2011; zasadnutie EÚ NATO Capability<br />
group 20. 6. 2011 a 20. 9. 2011; zasadnutie<br />
HLG (ENISA) 10. 10. 2011 a ìal‰ie),<br />
kde zastúpenie NATO re‰pektovalo vedúcu<br />
úlohu EÚ pre regulatívny rámec telekomunikaãného<br />
priestoru a harmonizáciu legislatívy,<br />
priãom základ aktivít v oblasti kybernetickej<br />
obrany bol stanoven˘ v Európ<strong>sk</strong>ej bezpeãnostnej<br />
stratégii a Pláne rozvoja spôsobilostí<br />
z roku 2008 zaktualizovanom v roku 2011.<br />
Na zasadnutí EÚ NATO Capability Group v<br />
júni 2011 boli definované hlavné priority spolupráce,<br />
ktor˘mi sú: medzinárodné prístupy,<br />
zdieºanie informácií, spolupráca a zdruÏovanie<br />
sa do celkov, transparentnosÈ pri spoloãn˘ch<br />
projektoch, zlep‰enie kapacít krízového<br />
manaÏmentu EÚ a ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov, zníÏenie<br />
poãtu agentúr NATO s poÏiadavkami na vzdelávanie<br />
a v˘cvik, komplementarita, ‰tandardizácia<br />
a organizaãné zabezpeãenie na pospájanie<br />
a fungovanie CERT/CSIRT tímov.<br />
AKTIVITY V BEZPEâNOSTI<br />
NA NÁRODNEJ ÚROVNI<br />
Sloven<strong>sk</strong>á republika reagovala na situáciu<br />
a poÏiadavky EÚ v oblasti IB vytvorením<br />
„Akãného plánu na roky 2009 aÏ 2013 k Národnej<br />
stratégii pre informaãnú bezpeãnosÈ v<br />
SR“ schváleného uznesením vlády ã. 46/2010.<br />
Dokument reflektuje na Smernicu Rady<br />
2008/114/ES o identifikácii a oznaãovaní európ<strong>sk</strong>ych<br />
kritick˘ch infra‰truktúr a zhodnotení<br />
potreby zlep‰iÈ ich ochranu a na oznámenie<br />
Komisie Európ<strong>sk</strong>emu parlamentu, Rade, Európ<strong>sk</strong>emu<br />
hospodár<strong>sk</strong>emu a sociálnemu v˘boru<br />
a V˘boru regiónov o ochrane kritick˘ch informaãn˘ch<br />
infra‰truktúr „Ochrana Európy<br />
pred rozsiahlymi kybernetick˘mi útokmi a<br />
naru‰eniami, zvy‰ovanie pripravenosti, bezpeãnosti<br />
a odolnosti“ z marca 2009. Strategické<br />
ciele a priority IB boli definované v Národnej<br />
stratégii, na ktorú nadväzujú ìal‰ie dokumenty,<br />
„Návrh systému vzdelávania v IB“,<br />
„Návrh na zriadenie CSIRT.SK“ a ìal‰ie.<br />
Pozitívom v oblasti Kritérií európ<strong>sk</strong>ych<br />
kritick˘ch infra‰truktúr v sektore IKT bolo<br />
prijatie zákona ã. 45/2011 Z. z. o kritickej infra‰truktúre<br />
(KI) v gescii Ministerstva vnútra<br />
SR. Zákon vymedzil sektory KI ‰tátu v pôsobnosti<br />
ústredn˘ch orgánov a stanovil povinnosti<br />
prevádzkovateºov pri ochrane jej prvkov.<br />
Zaãiatkom roku 2012 vláda schválila návrh<br />
prvkov KI zo v‰etk˘ch sektorov. ëal‰ie úlohy<br />
jednotliv˘ch podprogramov zúãastnen˘ch<br />
in‰titúcií sú rie‰ené prostredníctvom Medzirezortného<br />
programu na finanãné zabezpeãenie<br />
plnenia opatrení pre ochranu KI v SR<br />
schváleného vládou v roku 2010.<br />
34
M I N I S T E R S T V O F I N A N C I Í<br />
S R<br />
CYBER EUROPE 2010<br />
V˘razn˘ posun bol zaznamenan˘ v praktickej<br />
ãasti vnútro‰tátnych cviãení a rie‰ení núdzov˘ch<br />
udalostí s cieºom priblíÏenia sa SR<br />
k ãlen<strong>sk</strong>˘m ‰tátom EÚ.<br />
Prvá celoeuróp<strong>sk</strong>a cviãná simulácia „Kybernetická<br />
Európa 2010“ t˘kajúca sa rozsiahlych<br />
bezpeãnostn˘ch sieÈov˘ch incidentov sa<br />
konala 4. novembra 2010 v Aténach za úãasti<br />
v‰etk˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov, z toho 19 aktívne,<br />
vrátane SR. MF SR v pozícii národného<br />
koordinátora zastúpeného útvarom CSIRT.SK<br />
z DataCentra koordinovalo v‰etky súvisiace<br />
ãinnosti. Aktívnymi spoluúãastníkmi boli ‰tátne<br />
in‰titúcie zapojené do ochrany KII, ktor˘mi<br />
sú MV SR, MDVRR SR a TÚ SR.<br />
CYBER ATLANTIC 2011<br />
Prvé spoloãné medzikontinentálne cviãenie<br />
„Cyber Atlantic 2011“ Európ<strong>sk</strong>ej únie (EÚ)<br />
a Spojen˘ch ‰tátov americk˘ch (USA) zamerané<br />
na krízové riadenie rozsiahlych poãítaãov˘ch<br />
bezpeãnostn˘ch incidentov sa konalo<br />
dÀa 3. novembra 2011 v Bruseli pod zá‰titou<br />
ENISA a amerického Ministerstva vnútornej<br />
bezpeãnosti (U.S. Department of Homeland<br />
Security). I‰lo o centralizované „tabletop“<br />
cviãenie s aktívnou úãasÈou odborníkov<br />
na informaãnú bezpeãnosÈ a kybernetick˘<br />
zloãin zo 16 krajín Európy a USA, kde aktívnym<br />
úãastníkom bola aj SR, a to prostredníctvom<br />
zástupcov z MF SR a útvaru CSIRT.SK.<br />
Cviãenie prebiehalo formou dvoch krízov˘ch<br />
scenárov s cieºom definovaÈ oblasti vzájomnej<br />
spolupráce medzi EÚ a USA v oblasti zvy-<br />
‰ovania ochrany KII.<br />
Poãas simulácie prvého scenára sa stali in-<br />
‰titúcie v Európe cieºom rozsiahleho poãítaãového<br />
útoku typu APT (Advanced Persistent<br />
Threat) s úãelom zí<strong>sk</strong>ania a následného zverejnenia<br />
citliv˘ch informácií na simulovanom<br />
portáli „Euroleaks“.<br />
Druh˘ scenár bol zameran˘ na zneuÏitie<br />
zraniteºností priemyseln˘ch informaãn˘ch systémov<br />
SCADA (Supervisory Control And<br />
Data Acquisition) vetern˘ch elektrární s cie-<br />
ºom ich de‰trukcie. Predstavitelia ãlen<strong>sk</strong>˘ch<br />
‰tátov EÚ a USA v roli hráãov poãas krízy postupovali<br />
podºa najnov‰ej pracovnej verzie<br />
dokumentu „European Standard Operating<br />
Procedures“, na základe ktorého sa formovali<br />
krízové tímy a telekonferenãné di<strong>sk</strong>usie s cie-<br />
ºom v˘meny informácií, koordinácie ãinností,<br />
eliminácie dopadu útoku a plánovania spoloãného<br />
ìal‰ieho postupu zúãastnen˘ch krajín.<br />
Cviãenie „Cyber Atlantic 2011“ je v˘sledkom<br />
samitu EÚ a USA z novembra 2010, kde<br />
sa obe strany dohodli na spolupráci v oblasti<br />
informaãnej bezpeãnosti s cieºom ãeliÈ nov˘m<br />
hrozbám cielen˘ch na globálne siete.<br />
Cviãenie bolo prv˘m krokom k vzájomnej<br />
spolupráci a nadobudnuté <strong>sk</strong>úsenosti poslú-<br />
Ïia pri plánovaní ìal‰ích spoloãn˘ch aktivít.<br />
SISE 2011<br />
Pozitívne v˘sledky boli dosiahnuté aj v<br />
oblasti vnútro‰tátneho plánovania cviãení a<br />
rie‰enia núdzov˘ch udalostí, kde sa SR zaradila<br />
medzi ‰táty, ktoré zorganizovali cviãnú<br />
simuláciu zameranú na odozvu na rozsiahly<br />
bezpeãnostn˘ sieÈov˘ incident a na obnovu<br />
funkcií po havárii. Národné cviãenie pod názvom<br />
„SISE 2011“ (Slovak Information Security<br />
Exercise 2011) bolo zamerané na ochranu<br />
KII v SR. Organizátorom cviãenia, ktoré<br />
sa konalo v novembri 2011 pod zá‰titou MF<br />
SR bol útvar CSIRT.SK umiestnen˘ v Data-<br />
Centre, ktor˘ postupoval podºa metodiky<br />
osvedãen˘ch postupov pri vnútro‰tátnych<br />
cviãn˘ch simuláciách, spracovanej agentúrou<br />
ENISA, ako aj podºa politick˘ch odporúãaní<br />
t˘kajúcich sa rozvoja vnútro‰tátnych<br />
stratégií na podporu aktivít ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov.<br />
Cieºom bolo preveriÈ zabezpeãenie pripravenosti<br />
in‰titúcií voãi technologick˘m zlyhaniam,<br />
prírodn˘m katastrofám a in˘m krízov˘m<br />
stavom, ak˘mi sú aj rozsiahle útoky na<br />
IKT patriace do KII SR.<br />
Priamymi úãastníkmi cviãenia boli MF SR,<br />
MV SR, ÚV SR a TÚ SR, ako pozorovatelia<br />
sa zúãastnili MO SR, rakú<strong>sk</strong>y CERT.at, ãe<strong>sk</strong>é<br />
CSIRT.CZ a CESNET- CERTS. Cviãenie<br />
umoÏnilo zúãastnen˘m in‰titúciám preveriÈ si<br />
svoju reakciu na incidenty, odhaliÈ konkrétne<br />
zraniteºnosti a slabé miesta v intern˘ch postupoch<br />
a procesoch, identifikovaÈ vzájomné<br />
prepojenia a vzÈahy a upevniÈ medzirezortnú<br />
spoluprácu. Cviãenie „SISE 2011“ simulovalo<br />
kybernetick˘ útok na in‰titúcie verejnej<br />
správy majúci za následok v˘padok po<strong>sk</strong>ytovan˘ch<br />
elektronick˘ch sluÏieb in‰titúcie.<br />
ANAL¯ZA STAVU ZABEZPEâENIA<br />
WWW STRÁNOK SERVEROV<br />
VEREJNEJ SPRÁVY (VS)<br />
Protokol HTTP prená‰a údaje cez Internet<br />
v nezabezpeãenej podobe, ão so sebou priná-<br />
‰a bezpeãnostné riziká a to najmä, nemoÏnosÈ<br />
overiÈ si identitu druhej strany, moÏnosÈ<br />
„odpoãúvaÈ“ komunikáciu, modifikovaÈ prená‰ané<br />
údaje a zneuÏiÈ ich treÈou stranou. Tieto<br />
nedostatky je moÏné odstrániÈ správnym nasadením<br />
kryptografickej ochrany protokolom<br />
SSL/TLS v systéme WWW v kombinácii s<br />
HTTP oznaãovaného ako HTTPS. V súlade s<br />
ustanovením § 4 zákona ã. 275/2006 o informaãn˘ch<br />
systémoch verejnej správy a v˘nosom<br />
MF SR ã. 312/2010 Z. z. o ‰tandardoch<br />
pre informaãné systémy VS vykonalo MF SR<br />
koncom roku 2011 anal˘zu stavu zabezpeãenia<br />
web serverov vo VS. Cieºom aktivity bolo<br />
analyzovaÈ nasadenie protokolu SSL/TLS na<br />
zabezpeãenie webov˘ch stránok in‰titúcií VS,<br />
identifikovaÈ a klasifikovaÈ nedostatky a odporuãiÈ<br />
opatrenia na ich odstránenie.<br />
Zhodnotenie stavu zabezpeãenia serverov<br />
vo VS je doslovne alarmujúce. Len 26% testovan˘ch<br />
serverov sprístupÀuje protokolom<br />
HTTPS rovnakú webovú stránku ako protokolom<br />
HTTP, priãom aÏ 74% serverov nepodporuje<br />
protokol HTTPS vôbec, resp. obsahy<br />
oboch stránok sú neidentické (nasledujúci<br />
graf 1).<br />
76<br />
0 0<br />
2<br />
7<br />
A – bez nedostatkov<br />
B – drobné nedostatky<br />
C – varovania bez<br />
priameho ohrozenia<br />
18<br />
D – možné netriviálne<br />
útoky<br />
E – závažné nedostatky<br />
X – nepoužíva HTTPS<br />
Takmer 25% serverov zobrazuje stránku<br />
nesúvisiacu s danou in‰titúciou – väã‰inou sa<br />
jedná o stránku po<strong>sk</strong>ytovateºa sluÏieb prevádzky<br />
WWW servera, v niektor˘ch prípadoch<br />
o stránku jeho iného klienta, ão pôsobí na pouÏívateºa<br />
mätúco. Pri 14% bola zobrazená<br />
chybová stránka, pri 7% úplne iná stránka rovnakej<br />
in‰titúcie a pri 9% bola na WWW serveri<br />
ponechaná pôvodná konfigurácia e‰te z<br />
in‰talácie (nasledujúci graf. 2).<br />
36<br />
ODBORN¯ ªUDSK¯ POTENCIÁL<br />
Jedn˘m z najcennej‰ích aktív kaÏdého ‰tátu<br />
je odborn˘ ºud<strong>sk</strong>˘ potenciál, ktor˘ vychádza<br />
z úrovne poznania obãanov, komerãn˘ch<br />
a nekomerãn˘ch organizácií, verejn˘ch in‰titúcií,<br />
z rizík spojen˘ch s pouÏívaním IKT a<br />
o moÏnostiach ochrany pred hrozbami v prostredí<br />
internetu, masovokomunikaãn˘ch prostriedkov<br />
a sluÏieb eGovernmentu. Na‰ím<br />
cieºom je vytváraÈ povedomie a kompetentnosÈ<br />
v oblasti IB, vypracovaÈ ‰tandard základn˘ch<br />
znalostí pre pouÏívateºov IKT pre<br />
oblasti IB, roz‰íriÈ a implementovaÈ systém<br />
vzdelávania pre cieºové <strong>sk</strong>upiny a zaradiÈ ho<br />
do v‰etk˘ch vzdelávacích programov formálneho<br />
a neformálneho vzdelávania. Úlohou<br />
precízne pripraveného projektu, ktor˘ súvisí<br />
s plnením Medzirezortného programu na<br />
ochranu KI, je vytvoriÈ popis kvalifikácie IB<br />
v rámci národnej sústavy kvalifikácií. V súlade<br />
s materiálom „Návrh systému vzdelávania<br />
v IB“ (uznes. vlády ã. 391/2009) bol vypracovan˘<br />
pilotn˘ projekt vzdelávania, ktor˘<br />
sa v‰ak nepodarilo zrealizovaÈ aj napriek<br />
tomu, Ïe je pripraven˘ uÏ od roku 2009. O<br />
jeho pokraãovaní rozhodne súd, ktor˘ pozastavil<br />
„Rozhodnutie Úradu pre verejné obstarávanie<br />
na zru‰enie verejnej súÈaÏe“.<br />
ZÁVER<br />
11<br />
7 5<br />
chybová<br />
Aj napriek zásadn˘m nedostatkom v zabezpeãení<br />
webov˘ch stránok serverov in‰titúcií<br />
verejnej správy, ktoré sú predov‰etk˘m obrazom<br />
práce ich tvorcov, zaostávaniu SR za<br />
vyspel˘mi ‰tátmi EÚ, v dôsledku nízkeho<br />
poãtu ãinn˘ch odborníkov v oblasti IB a postupnému<br />
napæÀaniu sa rizík deklarovan˘ch v<br />
citovanom „Akãnom pláne k NSIB“ z roku<br />
2010, je moÏné v jednotliv˘ch oblastiach poukázaÈ<br />
na v˘znamn˘ posun, a to najmä v aktívnej<br />
úãasti útvaru CSIRT.SK na medzinárodnom<br />
fóre v oblasti prípravy a realizácie cviãení<br />
na ochranu prvkov KII. Za v˘znamnú aktivitu<br />
moÏno povaÏovaÈ aj to, Ïe zaãiatkom<br />
marca 2011 bolo na oficiálny podnet ·tatistického<br />
úradu SR útvaru CSIRT.SK zverené<br />
závereãné testovanie proti neÏiaducim prienikom<br />
do „Volebného informaãného systému<br />
SR“. Zásadnou v˘zvou pre SR v‰ak je vytvoriÈ<br />
kvalitn˘ odborn˘ ºud<strong>sk</strong>˘ potenciál zaloÏen˘<br />
na morálnych zásadách a zv˘‰iÈ úroveÀ poznania<br />
obãanov v tak citlivej oblasti, ako je<br />
informaãná bezpeãnosÈ v dne‰nom elektronickom<br />
svete.<br />
Ján HOCHMANN<br />
Riaditeº odboru legislatívy,<br />
‰tandardov a bezpeãnosti<br />
Ministerstvo financií Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
17<br />
cudzia<br />
iná<br />
nenakonfigurovaná<br />
žiadna<br />
35
M I N I S T E R S T V O V N Ú T R A<br />
S R<br />
Spojenie masovokomunikaãn˘ch prostriedkov s telekomunikaãn˘mi a poãítaãmi prinieslo pre na‰u stále<br />
sa rozvíjajúcu spoloãnosÈ, ktorá si zvy‰uje úroveÀ aj neustálym spracovávaním veºkého mnoÏstva<br />
informácií , informaãno-komunikaãné technológie (IKT). Tie umoÏÀujú automatizované spracovanie<br />
a vzájomné prepojenie. Ich vyuÏitie sa uplatÀuje takmer v kaÏdej oblasti Ïivota. NáplÀou práce sa stali<br />
aj pre generálneho riaditeºa sekcie informatiky Ministerstva vnútra Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
Pavla STRUHÁRIKA, ktor˘ po<strong>sk</strong>ytol rozhovor pre Parlamentn˘ kuriér redaktorke Anne Komovej.<br />
Informaãno-komunikaãné<br />
technológie – ich vyuÏitie<br />
a bezpeãnosÈ<br />
Existujú pravdepodobne aj cielené aktivity<br />
na zneuÏitie IKT, prípadne ich po‰kodenie,<br />
dá sa garantovaÈ ich bezproblémové<br />
fungovanie<br />
Aby sme minimalizoval riziká spojené so<br />
zneuÏitím alebo po‰kodením IKT, problematikou<br />
informaãnej bezpeãnosti sa v rezorte zaoberáme<br />
nepretrÏite. V rámci kaÏdého projektu<br />
informaãného systému sa súbeÏne s jeho<br />
v˘vojom a implementáciou realizuje aj bezpeãnostn˘<br />
projekt. V rámci neho analyzujeme<br />
bezpeãnosÈ informaãného systému a následne<br />
prijímame bezpeãnostné opatrenia pre<br />
jednotlivé oblasti, a to pokiaº ide o samotnú<br />
informaãnú bezpeãnosÈ, personálnu bezpeãnosÈ,<br />
fyzickú a objektovú bezpeãnosÈ. Pre<br />
prípady po‰kodenia alebo naru‰enia funkãnosti<br />
IKT stanovujeme havarijné plány, ktoré<br />
umoÏnia náhradne fungovanie IKT pri neãakan˘ch<br />
udalostiach.<br />
Ako by ste charakterizovali efektívnosÈ<br />
fungovania na základe vyuÏívania IKT<br />
práve na MV SR<br />
Proces zefektívnenia sluÏieb, ktoré sú zalo-<br />
Ïené na vyuÏívaní moÏností modern˘ch informaãno-komunikaãn˘ch<br />
technológií bol na ministerstve<br />
vnútra na‰tartovan˘ e‰te v roku<br />
2004, keì bolo vybudované nové centralizované<br />
Datacentrum v Ban<strong>sk</strong>ej Bystrici a nasaden˘<br />
nov˘ register obyvateºov a informaãné<br />
systémy správnych agend, ão umoÏnilo okrem<br />
iného aj postupné vydávanie dokladov formátu<br />
EÚ vrátane cestovn˘ch dokladov s biometrick˘mi<br />
údajmi. K t˘mto systémom sa postupne<br />
zaãlenila aj ãasÈ informaãn˘ch systémov,<br />
ktoré pre svoju prácu vyuÏíva Policajn˘ zbor,<br />
a to najmä v súvislosti so vstupom Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republiky do schengen<strong>sk</strong>ého priestoru.<br />
V súãasnosti sú realizované resp. pripravované<br />
najmä projekty v rámci Operaãného<br />
programu informatizácie spoloãnosti (OPIS).<br />
Cieºom je sprístupnenie elektronick˘ch slu-<br />
Ïieb pre obãanov (sluÏby eGovernmentu).<br />
Efektivita, bezpeãnosÈ a spoºahlivosÈ sú základné<br />
faktory, ktoré v t˘chto projektoch sledujeme.<br />
SpoloãnosÈ sa nám mení na informaãnú<br />
spoloãnosÈ, tento proces je v‰ak jednosmern˘,<br />
pretoÏe návrat k spôsobom práce<br />
s informáciami nie je moÏn˘, vidíte aj riziká<br />
ktoré spomínan˘ stav spôsobuje Aké<br />
máte <strong>sk</strong>úsenosti<br />
Smerovanie k informaãnej spoloãnosti je<br />
postupn˘ a dlhodob˘ proces. DôleÏité v‰ak nie<br />
je len zavádzanie modern˘ch informaãnokomunikaãn˘ch<br />
technológií do praxe ale aj<br />
rad ìal‰ích faktorov. A to zvy‰ovanie poãítaãovej<br />
gramotnosti obyvateºov, zv˘‰enie univerzitn˘ch<br />
kapacít pre prípravu odborníkov v<br />
tejto oblasti a väã‰ie prepojenie univerzitného<br />
‰túdia s praxou. Na strane ‰tátnej správy<br />
je to nepochybne príprava kvalitnej legislatívy<br />
a metodiky pre zavádzanie elektronick˘ch<br />
sluÏieb. Dnes sa boríme práve s problémami<br />
absencie legislatívy v oblasti eGovernmentu.<br />
No a v neposlednom rade je dôleÏité aj bezpeãnostné<br />
povedomie obãanov, aby mali dôveru<br />
k elektronick˘m sluÏbám a k ochrane ich<br />
identity v digitálnom priestore.<br />
âo je najproblematickej‰ie zabezpeãiÈ pre<br />
eliminovanie ohrozenia IKT systémov<br />
Eliminácia rizík vyÏaduje sústavu opatrení,<br />
ktoré tvoria nielen technológie, ale aj kvalifikovan˘<br />
ºud<strong>sk</strong>˘ personál, funkãné procesy<br />
a postupy. PrijímaÈ, udrÏiavaÈ a rozvíjaÈ takéto<br />
opatrenia je mimoriadne personálne a finanãne<br />
nároãné, ão bolo v minulosti problematické.<br />
S rastúcim v˘znamom IKT sa v‰ak<br />
tieto problémy dostávajú do popredia, rie‰ia<br />
sa a vyãleÀujú sa na ne v˘znamnej‰ie objemy<br />
finanãn˘ch prostriedkov.<br />
Je moÏné vyuÏívaÈ IKT aj na páchanie<br />
trestnej ãinnosti, aké máte <strong>sk</strong>úsenosti , ako<br />
je to na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
Treba si uvedomiÈ, Ïe IKT po<strong>sk</strong>ytujú nové<br />
spôsoby a formy ºud<strong>sk</strong>ého konania. IKT ako<br />
také sú nástrojom a ako iné nástroje, aj IKT<br />
môÏu byÈ zneuÏité aj na páchanie trestnej<br />
ãinnosti. V minulosti sa písali napr. v˘hraÏné<br />
listy, dnes sa môÏu písaÈ v˘hraÏné správy<br />
elektronickej po‰ty. Banky sa prepadávali so<br />
zbraÀou, dnes sa zloãinci snaÏia o prevody finanãn˘ch<br />
prostriedkov pomocou neoprávneného<br />
prístupu do bankov˘ch IKT. Prakticky<br />
kaÏdá oblasÈ ºud<strong>sk</strong>ej ãinnosti, ktorá vyuÏíva<br />
IKT, môÏe byÈ aj predmetom zneuÏitia, Sloven<strong>sk</strong>o<br />
nevynímajúc.<br />
Ako sa zabezpeãuje ochrana IKT na MV SR<br />
36
Ochrana IKT v rezorte sa zabezpeãuje na<br />
viacer˘ch úrovniach. Systematick˘ prístup<br />
je zaisten˘ vyuÏitím medzinárodn˘ch ale aj<br />
národn˘ch ‰tandardov, ktoré stanovujú komplex<br />
budovania a riadenia bezpeãnosti IKT.<br />
Na základe t˘chto ‰tandardov prijímame a<br />
rozvíjame opatrenia na technickej a technologickej<br />
úrovni, personálnej úrovni, objektovej,<br />
reÏimovej a fyzickej bezpeãnosti ako aj<br />
na organizaãnej aj procesnej úrovni. PriebeÏne<br />
sa analyzujú riziká spojené s vyuÏívaním<br />
IKT v rezorte a prijímajú kroky smerujúce k<br />
ich minimalizácii. DôleÏitá je tieÏ kontrolná<br />
ãinnosÈ, ktorá nám dáva spätnú väzbu o primeranosti<br />
a dostatoãnosti ochrany IKT v rezorte.<br />
Konkrétne opatrenia samozrejme nemô-<br />
Ïem zverejniÈ, pretoÏe ãasÈ z nich by sa takto<br />
mohla minúÈ úãinku.<br />
Ktoré globálne bezpeãnostné problémy sa<br />
prená‰ajú do vá‰ho digitálneho priestoru<br />
Nenazval by som to problémy, <strong>sk</strong>ôr ide o<br />
bezpeãnostné potreby a nároky na ochranu,<br />
ktoré priebeÏne identifikujeme a napæÀame.<br />
Vo v‰eobecnosti, smerujú k zaisteniu dôvernosti,<br />
dostupnosti a integrity údajov spracúvan˘ch<br />
v na‰om rezorte a súvisiacich informaãn˘ch<br />
systémoch. Vzhºadom na rastúcu<br />
komplexnosÈ a zloÏitosÈ IKT a ich previazanosÈ<br />
s procesmi v˘konu ‰tátnej správy a „bezhraniãnosÈ“<br />
digitálneho priestoru sme nútení<br />
rie‰iÈ napr. kybernetické útoky iniciované z<br />
miest mimo územia SR, ‰kodliv˘ kód vytváran˘<br />
zahraniãn˘mi osobami a pod.<br />
Pre oblasÈ utajovan˘ch <strong>sk</strong>utoãností existuje<br />
zákon o ISVS a iste aj osvedãené metódy<br />
na ochranu údajov, je to postaãujúce<br />
Tieto zákony boli dostatoãné v ãase, v ktorom<br />
boli prijaté. Súãasné tempo rozvoja informaãnej<br />
spoloãnosti v‰ak vyÏaduje komplexnej‰iu<br />
legislatívnu úpravu informaãnej<br />
bezpeãnosti. Vláda Sloven<strong>sk</strong>ej republiky preto<br />
pripravuje aj samostatn˘ zákon o informaãnej<br />
bezpeãnosti tak, aby reflektoval aktuálne<br />
spoloãen<strong>sk</strong>é nároky na zaistenie informaãnej<br />
bezpeãnosti a urãil zásady, ktoré je potrebné<br />
implementovaÈ na ochranu digitálneho priestoru.<br />
Tento zákon je dôleÏité koncipovaÈ tak,<br />
aby chránil slobodu jednotlivca (obãanov), a<br />
zároveÀ nepotláãal jeho obãian<strong>sk</strong>e a demokratické<br />
práva. S t˘m v‰ak bude spojená aj osobná<br />
zodpovednosÈ obãanov za vyuÏívanie bezpeãnostn˘ch<br />
opatrení v digitálnom priestore.<br />
Napr. tak ako pokladáme za samozrejmé, Ïe<br />
po odchode z domova sa sebou zamkneme,<br />
budeme sa musieÈ nauãiÈ „zamk˘naÈ za sebou“<br />
aj v digitálnom priestore.<br />
Aké záväzky vypl˘vajú z ãlenstva v medzinárodn˘ch<br />
organizáciách NATO a OECD,<br />
ako aj z podpísania Dohovoru o kybernetickom<br />
zloãine<br />
Z ãlenstva v EÚ, OECD, ISO a ìal‰ích<br />
medzinárodn˘ch organizáciách vypl˘vajú pre<br />
SR povinnosti, ale aj moÏnosÈ zúãastÀovaÈ sa<br />
na tvorbe politiky t˘chto in‰titúcií tak, aby zohºadÀovala<br />
aj záujmy SR. V súvislosti s rie-<br />
‰ením tejto problematiky bol ratifikovan˘<br />
Dohovor o kybernetickom zloãine CETS ã.<br />
185/2001 vydan˘ Radou Európy, ktor˘ je zapracovan˘<br />
do Trestného zákona, Smernica<br />
Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu a Rady 1999/93/ES<br />
o rámci spoloãenstva pre elektronické podpisy<br />
transponovaná do zákona o elektronickom<br />
podpise, Smernica Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu a<br />
Rady 95/46/EC o ochrane jednotlivcov pri<br />
spracovaní osobn˘ch údajov a voºnom pohybe<br />
t˘chto údajov transponovaná do zákona o<br />
ochrane osobn˘ch údajov. V súãasnosti platí<br />
aj mnoÏstvo ìal‰ích rozhodnutí a smerníc vydan˘ch<br />
Radou Európy v oblasti informaãnej<br />
bezpeãnosti. Podºa stratégie Európ<strong>sk</strong>ej únie je<br />
potrebné podporovaÈ globálnu spoluprácu v<br />
oblasti informaãnej bezpeãnosti a dosiahnuÈ<br />
to, aby bol európ<strong>sk</strong>y priemysel pouÏívate-<br />
ºom vyÏadujúcim vysokú úroveÀ bezpeãnostn˘ch<br />
produktov a sluÏieb, a súãasne aj ich<br />
konkurenãn˘m dodávateºom. Druhou základnou<br />
poÏiadavkou EÚ je ‰tandardizovaÈ vnútro‰tátne<br />
politiky ãlen<strong>sk</strong>˘ch ‰tátov súvisiace<br />
s informaãnou bezpeãnosÈou. Pri napæÀaní t˘chto<br />
poÏiadaviek treba dodrÏiavaÈ princípy demokratickej<br />
spoloãnosti a zohºadÀovaÈ oprávnené<br />
záujmy obãanov, podnikateº<strong>sk</strong>ej sféry a<br />
verejnej správy vo vzÈahu k obãanom.<br />
Dá sa povedaÈ, Ïe sa mnoÏia bezpeãnostné<br />
incidenty<br />
Je otázkou, ão <strong>sk</strong>utoãne povaÏovaÈ za bezpeãnostné<br />
incidenty. âo sa t˘ka ná‰ho rezortu,<br />
na‰ou prioritou je ochrana ºud<strong>sk</strong>˘ch Ïivotov,<br />
zdravia a majetku obãanov. V˘<strong>sk</strong>yt bezpeãnostn˘ch<br />
incidentov súvisiacich s IKT, ktoré<br />
by narú‰ali túto ochranu je minimálny a na‰ou<br />
snahou je ho aj naìalej minimalizovaÈ.<br />
Ak˘ v˘znam má Národná stratégia SR pre<br />
informaãnú bezpeãnosÈ<br />
Spoºahlivé fungovanie informaãn˘ch systémov,<br />
v˘mena informácií a s t˘m spätá informaãná<br />
bezpeãnosÈ predstavuje urãitú mieru<br />
záruky zabezpeãenia základn˘ch práv a slobôd<br />
obãanov a rozvoja konkurencieschopnosti<br />
kaÏdého ‰tátu. Zavedením informaãnej<br />
bezpeãnosti do praxe v SR sa zároveÀ zv˘‰i<br />
dôveryhodnosÈ elektronick˘ch sluÏieb, elektronického<br />
obchodu, konkurencieschopnosÈ a<br />
váÏnosÈ ná‰ho ‰tátu voãi zahraniãiu. Hlavnou<br />
úlohou Sloven<strong>sk</strong>ej republiky v oblasti informaãnej<br />
bezpeãnosti je vytvoriÈ jednotnú platformu<br />
budovania informaãnej spoloãnosti<br />
postavenú na právnych základoch so zabezpeãením<br />
primeranej ochrany a dôveryhodnosti<br />
digitálneho prostredia na Sloven<strong>sk</strong>u.<br />
Národná stratégia je základn˘m krokom k<br />
napæÀaniu tejto úlohy.<br />
Existuje potrebná legislatíva a kontrolné<br />
mechanizmy pre koordináciu súkromnej a<br />
‰tátnej sféry pre ochranu digitálneho priestoru<br />
SúãasÈou plnenia úloh Národnej stratégie<br />
SR pre informaãnú bezpeãnosÈ je aj príprava<br />
potrebnej legislatívy a zavedenie súvisiacich<br />
kontroln˘ch mechanizmov. Obsahom stratégie<br />
sú aj v˘chodi<strong>sk</strong>á, kompetenãné rozloÏenie<br />
právomocí, návrh smerovania, priorít a<br />
krokov k dosiahnutiu cieºov. Koordinácia súkromnej<br />
a ‰tátnej sféry v oblasti ochrany digitálneho<br />
priestoru je dôleÏit˘m predpokladom<br />
zaistenia bezpeãnosti celej informaãnej<br />
spoloãnosti a bude v blízkej budúcnosti legislatívne<br />
upravená.<br />
Disponujete na MV SR kvalifikovan˘mi<br />
odborníkmi, ktor˘ch prácu vyuÏívate na IB<br />
– informaãnú bezpeãnosÈ<br />
V rámci organizaãnej ‰truktúry je v súãasnosti<br />
vytvorené pracovi<strong>sk</strong>o informaãnej bezpeãnosti,<br />
ktoré sa touto problematikou zaoberá.<br />
Pracovi<strong>sk</strong>o zastre‰uje najmä oblasti<br />
ktoré priamo vypl˘vajú z platn˘ch právnych<br />
predpisov a to najmä zákon o IS verejnej<br />
správy, zákon o ochrane osobn˘ch údajov<br />
ako aj zákon o ochrane utajovan˘ch <strong>sk</strong>utoãností.<br />
Pre v˘ber pracovníkom sú nastavené isté<br />
odborné kritériá, ale je to aj poÏiadavka viacroãnej<br />
praxe v oblasti správy informaãn˘ch<br />
systémov, a teda aj znalosÈ IKT prostredia rezortu<br />
vrátane nadobudnut˘ch <strong>sk</strong>úseností s<br />
implementáciou a dodrÏiavaním opatrení v<br />
oblasti informaãnej bezpeãnosti. âasÈ ‰pecifick˘ch<br />
úloh sa samozrejme rie‰i aj dodávateº<strong>sk</strong>˘m<br />
spôsobom.<br />
Treba v‰ak priznaÈ, Ïe na Sloven<strong>sk</strong>u nielen<br />
‰tátna správa ale aj veºké nadnárodné spoloãnosti<br />
pociÈujú nedostatok odborníkov v oblasti<br />
informaãno-komunikaãn˘ch technológií.<br />
Urãite by sme privítali, ak by sloven<strong>sk</strong>é univerzity<br />
znásobili poãty absolventov informatiky,<br />
informaãnej bezpeãnosti a príbuzn˘ch<br />
odborov.<br />
37
I N F O R M A â N É T E C H N O L Ó G I E<br />
Základn˘m predpokladom úspechu informatizácie spoloãnosti a budúcej informaãnej spoloãnosti je<br />
schopnosÈ zaistiÈ správne fungovanie a pouÏívanie informaãn˘ch a komunikaãn˘ch technológií (IKT).<br />
IKT zasahujú dnes prakticky do v‰etk˘ch oblastí ãinnosti spoloãnosti, riadenie ‰tátu a prevádzku jeho<br />
kritickej infra‰truktúry nevynímajúc. Z hºadi<strong>sk</strong>a dôsledkov, ktoré by ich v˘padok alebo zlyhanie mohlo<br />
pre spoloãnosÈ maÈ, patria k najdôleÏitej‰ím ãastiam kritickej infra‰truktúry spoloãnosti a vìaka tomu<br />
aj k potenciálnym cieºom úmyseln˘ch útokov. Informaãná bezpeãnosÈ (IB), alebo zaistenie<br />
bezproblémového fungovania IKT je v prvoradom záujme nielen vlastníkov jednotliv˘ch IKT systémov,<br />
ale aj v národnom záujme ‰tátu.<br />
Zvy‰ovanie kompetentnosti<br />
v informaãnej bezpeãnosti v SR<br />
vyspel˘ch krajín, stav, moÏnosti a potreby<br />
Sloven<strong>sk</strong>a v informaãnej bezpeãnosti, definovala<br />
Národná stratégia pre IB vzdelávanie a<br />
zvy‰ovanie povedomia o IB ako jednu z<br />
ôsmich priorít. Následne bol v roku 2009 vypracovan˘<br />
Návrh projektu vzdelávania v IB<br />
v SR, na podporu zvy‰ovania bezpeãnostného<br />
povedomia bol vytvoren˘ v˘kladov˘ slovník<br />
termínov IB (2009) a v roku 2010 bol detailnej‰ie<br />
rozpracovan˘ obsah vzdelávania<br />
pre jednotlivé kategórie pouÏívateºov IKT.<br />
Podºa schváleného akãného plánu pre Národnú<br />
stratégiu mali byÈ v roku 2011 dopracované<br />
znalostné ‰tandardy IB a spusten˘ pilotn˘<br />
projekt vzdelávania v IB pre ‰tátnu<br />
správu. Tieto úlohy sa v‰ak uÏ z neznámych<br />
dôvodov nerealizovali.<br />
Aké ciele si kládla t˘mito dokumentmi<br />
tvorená koncepcia vzdelávania v IB a ak˘m<br />
spôsobom ich hodlala napæÀaÈ KeìÏe IB je ‰iroká,<br />
r˘chle sa vyvíjajúca multidisciplinárna<br />
oblasÈ, vzdelávanie v IB musí zohºadÀovaÈ<br />
rozdielne potreby pouÏívateºov IKT a nevyhnutnosÈ<br />
neustále aktualizovaÈ potrebné znalosti<br />
a zruãnosti. Preto koncepcia vzdelávania v<br />
IB rozli‰uje ‰esÈ základn˘ch kategórií pouÏívateºov<br />
IKT: laici, manaÏéri, informatici,<br />
praktickí ‰pecialisti IB, v˘<strong>sk</strong>umníci a uãitelia<br />
IB a pre prvé ‰tyri kategórie urãila znalostné<br />
potreby:<br />
1. U laikov, ktorí predstavujú naj‰ir‰iu<br />
<strong>sk</strong>upinu pouÏívateºov IKT bez systematického<br />
informatického vzdelania, je potrebné vybudovaÈ<br />
aspoÀ základné bezpeãnostné povedomie,<br />
t. j. zaistiÈ, aby mali predstavu o tom,<br />
ão a preão treba robiÈ, resp. ão a preão sa robiÈ<br />
nemá a aby sa nauãili ako bezpeãne pouÏívaÈ<br />
konkrétne IKT systémy.<br />
Kºúãovou vlastnosÈou IKT z hºadi<strong>sk</strong>a ich<br />
funkcionality je ich vzájomná prepojenosÈ.<br />
PrepojenosÈ IKT je zároveÀ veºmi nepríjemnou<br />
bezpeãnostnou slabinou IKT a systémov,<br />
ktoré od nich závisia. PrepojenosÈ IKT totiÏ<br />
spôsobuje, Ïe nie je dosÈ dobre moÏné vybraÈ<br />
a cieºavedome chrániÈ len ãasÈ IKT a ponechaÈ<br />
ochranu „zvy‰ku“ na dobrú vôºu ich majite-<br />
ºov, pretoÏe 1. obe ãasti (chránená a „zvy‰ok“<br />
pouÏívajú tie isté zdroje (napr. internet) a 2.<br />
nedostatoãne chránené poãítaãe sa môÏu staÈ<br />
najprv obeÈami a následne prostriedkom útoku<br />
na chránenú ãasÈ IKT. Dokonca ani izolácia<br />
vybran˘ch systémov od okolitého sveta<br />
nie je dostatoãnou zárukou ich bezpeãnosti<br />
(riadiace systémy SCADA napadnuté pomocou<br />
malware Stuxnet, 2010). Podobne ako v<br />
reálnom svete, bude potrebné aj vo virtuálnom<br />
digitálnom priestore zaviesÈ isté pravidlá a<br />
mechanizmy zabezpeãujúce ich dodrÏiavanie,<br />
inak v Àom nastane chaos a budú platiÈ<br />
nanajv˘‰ zákony dÏungle. Legislatíva, ‰tandardy,<br />
pravidlá, technické rie‰enia, organizaãné<br />
opatrenia sa v‰ak môÏu minúÈ úãinkom, ak<br />
im nebudú rozumieÈ a dodrÏiavaÈ ich ºudia,<br />
ktorí s IKT pracujú. A nejde len o expertov na<br />
IB, ale aj o informatikov a obyãajn˘ch pouÏívateºov.<br />
Zohºadniac <strong>sk</strong>úsenosti informaãne<br />
2. ManaÏéri (vedúci pracovníci) organizácií<br />
sú na jednej strane (laick˘mi) pouÏívateºmi<br />
IKT, ale na druhej strane zohrávajú<br />
kºúãovú úlohu pri presadzovaní IB v organizácii:<br />
zodpovedajú za ochranu aktív organizácie,<br />
rozhodujú o bezpeãnostnej politike organizácie,<br />
prostriedkoch na jej realizáciu, o informaãno-bezpeãnostnom<br />
manaÏmente a pod.<br />
Navy‰e, sú ãasto zodpovední za naplnenie<br />
legislatívnych informaãno-bezpeãnostn˘ch<br />
poÏiadaviek v organizácii (napr. ochrana<br />
osobn˘ch údajov, utajovan˘ch <strong>sk</strong>utoãností a<br />
pod.). Na plnenie t˘chto úloh potrebujú manaÏéri<br />
hlb‰ie poznaÈ<br />
• základné princípy manaÏmentu IB,<br />
• základné informácie o riadení projektov a<br />
procesoch prevádzky IKT systémov ,<br />
• základné princípy personálnej bezpeãnosti,<br />
• základné princípy zabezpeãenia kontinuity<br />
ãinností a rozumieÈ<br />
• legislatívnym poÏiadavkám súvisiacich s IB<br />
a spôsobom ich naplnenia.<br />
3. Do kategórie informatikov patria informatici,<br />
ktorí sa ne‰pecializujú na IB. Pôsobia<br />
ako návrhári softvérov˘ch a hardvérov˘ch<br />
systémov, programátori, správcovia systémov<br />
a sietí a v podobn˘ch funkciách. Práve<br />
informatici majú najväã‰í vplyv na stav IB<br />
konkrétneho systému, resp. organizácie. Bez<br />
toho, aby mali prehºad o IB a chápali bezpeãnostné<br />
poÏiadavky a vedeli ich presadzovaÈ v<br />
celom Ïivotnom cykle IKT systému, nie je<br />
moÏné zaistiÈ potrebnú bezpeãnostnú úroveÀ<br />
IKT systémov.<br />
Z hºadi<strong>sk</strong>a vzdelávania má v˘znam rozli-<br />
‰ovaÈ informatikov zaoberajúcich sa návrhom<br />
a v˘vojom IKT systémov (architekti, analytici,<br />
programátori) a informatikov zodpove-<br />
38
I N F O R M A â N É T E C H N O L Ó G I E<br />
dajúcich za prevádzku informaãn˘ch systémov<br />
(správcovia systémov, sieÈoví a databázoví<br />
‰pecialisti, operátori). Medzi minimálne<br />
(základné) znalostné potreby a poÏiadavky<br />
spoloãné pre obe <strong>sk</strong>upiny patria najmä:<br />
• pochopenie hrozieb, zraniteºností a v˘sledn˘ch<br />
rizík spojen˘ch s IKT systémami,<br />
mechanizmov a opatrení na ich elimináciu<br />
alebo redukciu, ako aj predpokladov a dôsledkov<br />
realizácie t˘chto opatrení,<br />
• pochopenie podstaty bezpeãnostn˘ch po-<br />
Ïiadaviek na IKT systém a moÏností ich naplnenia,<br />
• schopnosÈ navrhnúÈ, realizovaÈ, udrÏiavaÈ a<br />
prevádzkovaÈ (v súlade s príslu‰nou profesijnou<br />
orientáciou) mechanizmy na naplnenie<br />
bezpeãnostn˘ch poÏiadaviek na IKT<br />
systém,<br />
• schopnosÈ byÈ kvalifikovan˘m partnerom<br />
pre spoluprácu so ‰pecialistami v informaãnej<br />
bezpeãnosti (tam, kde sa profesijné<br />
orientácie prekr˘vajú).<br />
Medzi ‰pecifické vzdelávacie potreby pre<br />
oblasÈ návrhu a v˘voja patria najmä bezpeãnostné<br />
otázky súvisiace so Ïivotn˘m cyklom<br />
v˘voja softvéru, s autentizáciou, riadením<br />
prístupu, logovaním, testovaním softvéru,<br />
implementáciou kryptografick˘ch mechanizmov<br />
a pod.; pre oblasÈ prevádzky je to najmä<br />
bezpeãnosÈ prostredia, v ktorom sa IKT systémy<br />
prevádzkujú (siete, operaãné systémy,<br />
databázy a pod.) a bezpeãnosÈ procesov (zálohovanie<br />
a obnova, rie‰enie incidentov, plánovanie<br />
kontinuity ãinností a pod.).<br />
4. Do kategórie ‰pecialistov v IB patria v<br />
prvom rade (informaãno) bezpeãnostní mana-<br />
Ïéri rozliãn˘ch úrovní, audítori, IKT systémov<br />
a produktov, ãlenovia CSERT, CSIRT a podobn˘ch<br />
organizácií, ìalej tvorcovia PKI systémov,<br />
vy‰etrovatelia ‰pecializujúci sa na poãítaãovú<br />
kriminalitu, prípadne právnici (poãítaãové<br />
právo, poãítaãová kriminalita, legislatíva<br />
súvisiaca s IB (elektronick˘ obchod,<br />
PKI a pod.)). ·pecialisti v IB by mali maÈ dostatoãné<br />
vedomosti o IKT systémoch, o hrozbách,<br />
zraniteºnostiach, rizikách, právnych po-<br />
Ïiadavkách na ochranu IKT systémov, opatreniach,<br />
správe rizík, zaisÈovaní kontinuity<br />
ãinnosti, ‰tandardoch, normách, certifikácii a<br />
akreditácii a in˘ch oblastiach informaãnej<br />
bezpeãnosti. Rozsah IB si nevyhnutne vyÏaduje<br />
‰pecializáciu a to sa v koncepcii zohºad-<br />
Àuje aj v podobe rôznych „kvalifikaãn˘ch“<br />
poÏiadaviek na jednotliv˘ch ‰pecialistov v<br />
IB.<br />
Vzhºadom na zloÏitosÈ, rôznorodosÈ a r˘chly<br />
v˘voj IB, heterogénne <strong>sk</strong>upiny adresátov<br />
vzdelávania a poãty ºudí, ktor˘ch je potrebné<br />
vzdelávaÈ, bude vo vzdelávaní v IB potrebné<br />
kombinovaÈ rozliãné vzdelávacie prístupy.<br />
Veºkú <strong>sk</strong>upinu laikov môÏu pokryÈ ‰koly. IB<br />
by mohla byÈ prirodzenou súãasÈou v˘uãby informatiky<br />
a moÏno aj spoloãen<strong>sk</strong>o-vedn˘ch<br />
predmetov (témy: ochrana súkromia, bezpeãnosÈ<br />
a ºud<strong>sk</strong>é práva, autor<strong>sk</strong>é práva, poãítaãová<br />
kriminalita). Za predpokladu, Ïe by sa na<br />
IB na‰iel v ‰tudijn˘ch programoch stredn˘ch<br />
a moÏno uÏ vy‰‰ích roãníkov základn˘ch ‰kôl<br />
potrebn˘ priestor, bude potrebné vytvoriÈ<br />
vhodné ‰tudijné materiály a vy‰koliÈ (a zrejme<br />
cyklicky alebo permanentne vzdelávaÈ)<br />
uãiteºov, ktorí budú IB vyuãovaÈ.<br />
Vzdelávanie ostatn˘ch laikov zostane pravdepodobne<br />
v kompetencii ich zamestnávate-<br />
ºov, ale úroveÀ vzdelávania moÏno centrálne<br />
podporiÈ vydávaním dostupn˘ch metodick˘ch<br />
a kvalitn˘ch ‰tudijn˘ch materiálov, resp.<br />
roz‰írením ponuky programov typu ECDL.<br />
Na presadzovanie úrovne IB v ‰tátnej sfére<br />
(ale nepriamo aj v celom digitálnom priestore<br />
SR) bude najdôleÏitej‰ie vzdelávanie<br />
vedúcich pracovníkov a informatikov. Pre<br />
tieto kategórie pouÏívateºov koncepcia ráta s<br />
vytvorením podrobn˘ch vzdelávacích programov<br />
zloÏen˘ch z tematicky ucelen˘ch<br />
vzdelávacích modulov. V prvej fáze by mal<br />
byÈ vytvoren˘ expertn˘ tím, ktor˘ vypracuje<br />
vzdelávacie moduly a overí obsah a organizáciu<br />
vzdelávania manaÏérov a informatikov<br />
v pilotnom projekte. Po vyhodnotení v˘sledkov<br />
pilotného projektu a prípadn˘ch korekciách<br />
obsahu a rozsahu jednotliv˘ch vzdelávacích<br />
modulov a prípadne aj samotn˘ch<br />
vzdelávacích programov, by expertn˘ tím<br />
mal spresniÈ obsah a úroveÀ poÏadovan˘ch<br />
znalostí a spôsob ich overovania. Tieto poÏiadavky<br />
by mali byÈ vydané vo forme ‰tandardov<br />
MF SR. Samotné vzdelávanie by mali po<strong>sk</strong>ytovaÈ<br />
na platenej báze vzdelávacie in‰titúcie<br />
(napr. vysoké ‰koly v rámci celoÏivotného<br />
vzdelávania) a MF SR by malo kontrolovaÈ<br />
úroveÀ po<strong>sk</strong>ytovaného vzdelávania.<br />
UÏ pri vzdelávaní informatikov sa ukázalo,<br />
Ïe organizované formy vzdelávania síce<br />
po<strong>sk</strong>ytujú potrebné znalosti, ale nestaãia na<br />
rozvoj schopností ich pouÏívania (nadobúdanie<br />
zruãností). To sa v e‰te väã‰ej miere prejavuje<br />
u ‰pecialistov v IB, od ktor˘ch sa oãakáva<br />
práve schopnosÈ rie‰iÈ konkrétne bezpeãnostné<br />
problémy, alebo navrhovaÈ a zavádzaÈ<br />
rie‰enia, ktoré im budú predchádzaÈ. Pre tieto<br />
kategórie pouÏívateºov IKT je vhodnej‰í 4<br />
stupÀov˘ model, známy z prípravy lekárov:<br />
vzdelávanie – prax – certifikácia – kontrolované<br />
celoÏivotné vzdelávanie, ktor˘ vyuÏíva<br />
o.i. aj medzinárodná organizácia IB profesionálov,<br />
ISACA. U informatikov aj praktick˘ch<br />
‰pecialistov v IB znaãnú ãasÈ potrebn˘ch<br />
znalostí moÏno zí<strong>sk</strong>aÈ v ‰tandardnom univerzitnom<br />
‰túdiu informatického, manaÏér<strong>sk</strong>eho<br />
alebo právnického zamerania, prípadne ich<br />
kombináciou, vo v˘nimoãn˘ch prípadoch individuálnym<br />
‰túdiom. V plánovanom pilotnom<br />
projekte sa pri príprave niekoºk˘ch desiatok<br />
informatikov a manaÏérov zo ‰tátnej<br />
správy mala overiÈ aj znalostná úroveÀ poslucháãov,<br />
vyladiÈ formy v˘uãby ºudí z praxe,<br />
pre<strong>sk</strong>úmaÈ kapacitné moÏnosti vysok˘ch ‰kôl<br />
(predná‰atelia, technika a organizaãné zabezpeãenie),<br />
odhadnúÈ náklady na prípravu absolventa,<br />
zistiÈ záujem extern˘ch odborníkov o<br />
spoluprácu, vytvoriÈ základné uãebné texty,<br />
vy<strong>sk</strong>ú‰aÈ rôzne moÏnosti testovania znalostí<br />
a zruãností absolventov a hºadaÈ odpovede aj<br />
na iné obsahové, organizaãné a technické<br />
otázky. Koncepcia uvaÏovala o troch kvalitatívnych<br />
úrovniach vzdelávania (základnej,<br />
strednej a vysokej), odli‰ujúcich sa nárokmi<br />
na rozsah a úroveÀ znalostí a na zloÏitosÈ<br />
problémov IB, ktoré je ‰pecialista danej úrovne<br />
schopn˘ rie‰iÈ. Pilotn˘ projekt mal byÈ nastaven˘<br />
na základnú úroveÀ.<br />
Koncepcia zatiaº nerie‰ila podrobnej‰ie prípravu<br />
v˘<strong>sk</strong>umníkov IB ani uãiteºov. Obsahová<br />
stránka prípravy uãiteºov je viac-menej<br />
zrejmá; otvorené ostávajú dve otázky: metodika<br />
vyuãovania IB pre Ïiakov a ‰tudentov<br />
rôzneho veku a rôzneho odborného zamerania<br />
a najmä – kto bude schopn˘ uãiteºov IB<br />
v potrebnom poãte a na poÏadovanej úrovni<br />
pripravovaÈ<br />
Sloven<strong>sk</strong>o znaãne pokroãilo v budovaní<br />
svojej technologickej informaãnej infra‰truktúry,<br />
ale úroveÀ ochrany jeho digitálneho<br />
priestoru zaostáva za <strong>sk</strong>utoãn˘mi potrebami.<br />
Jednou z príãin zaostávania Sloven<strong>sk</strong>a v IB<br />
je aj nedocenenie v˘znamu IB a nedostatok<br />
ºudí s potrebn˘mi znalosÈami. Pokus o vytvorenie<br />
systému vzdelávania v IB mal ur˘chliÈ<br />
zaplnenie tejto medzery, ale napriek tomu, Ïe<br />
plnil jednu z prioritn˘ch úloh vládou schválenej<br />
Národnej stratégie, nena‰iel v ‰tátnych<br />
orgánoch dostatoãnú podporu. Problém sa<br />
t˘m v‰ak neodstránil, len sa jeho rie‰enie oddialilo.<br />
doc. RNDr. Daniel OLEJÁR. PhD.,<br />
mim. profesor<br />
Katedra informatiky Fakulty matematiky,<br />
fyziky a informatiky<br />
Univerzity Komen<strong>sk</strong>ého, Bratislava<br />
39
I N F O R M A â N É T E C H N O L Ó G I E<br />
„Cieºom Sloven<strong>sk</strong>ej asociácie pre informaãnú bezpeãnosÈ (SASIB) je napomáhaÈ zvy‰ovaniu<br />
právneho vedomia a odborn˘ch znalostí svojich ãlenov, ako aj odbornej a laickej verejnosti<br />
v oblasti informaãnej bezpeãnosti a ochrany softvéru. ëal‰ím v˘znamn˘m cieºom SASIB<br />
je zabezpeãiÈ trvalo vysokú odbornú úroveÀ sluÏieb po<strong>sk</strong>ytovan˘ch ãlenmi SASIB v oblasti<br />
bezpeãnosti informaãn˘ch systémov a v oblasti ochrany informácií, bez ohºadu na ich charakter<br />
a typ informaãného nosiãa, pred moÏn˘m únikom, stratou, zneuÏitím, neoprávnenou zmenou<br />
alebo po‰kodením. SASIB si tieÏ kladie za cieº podporovaÈ aktivity orgánov ‰tátnej správy pri<br />
vytváraní ‰túdií a odporúãaní v oblasti informaãnej bezpeãnosti a v boji proti informaãnej<br />
kriminalite,” povedal pre Parlamentn˘ kuriér Ing. Miroslav TRNKA, prezident SASIB.<br />
Boj proti poãítaãovej kriminalite<br />
nikdy nekonãí<br />
Sloboda jednotlivca je neodmysliteºná od<br />
bezpeãnosti jeho konania a komunikácie s<br />
okolím. Úloha ‰tátu ão sa t˘ka bezpeãnosti<br />
jeho obãanov v tzv. reálnom svete je dnes<br />
samozrejmosÈou. Ako je to v‰ak s úlohou<br />
‰tátu v oblasti virtuálneho sveta Mal by sa<br />
podºa vás ‰tát staraÈ o bezpeãnosÈ svojich<br />
obãanov aj tu<br />
Ja si myslím, Ïe samozrejme áno. Na internete<br />
sa dnes odohráva veºa ekonomickej, sociálnej<br />
a inej aktivity, ktorá má priamy dopad<br />
na Ïivoty obãanov a fungovanie spoloãnosti.<br />
UÏ nie je moÏné túto oblasÈ nejako oddeliÈ od<br />
‰tátu a zodpovednosti jeho predstaviteºov.<br />
Ako hodnotíte Národnú stratégiu informaãnej<br />
bezpeãnosti v SR a súãasn˘ stav informaãnej<br />
bezpeãnosti v na‰ej krajine<br />
Stratégia je dobrá vec len vtedy, ak sa ìalej<br />
nejako spracúva. Sama osebe veºa nerie-<br />
‰i. DôleÏité sú aj následné kroky. To ão si myslím,<br />
Ïe je na Sloven<strong>sk</strong>u potrebné, je uvedenie<br />
stratégie do praxe a obsadenie kºúãov˘ch<br />
postov ºuìmi, ktorí majú na to odborné a manaÏér<strong>sk</strong>e<br />
schopnosti.<br />
Aké ìal‰ie kroky by mali teda nasledovaÈ<br />
âo sa t˘ka legislatívneho procesu, je potrebné<br />
ur˘chlene prijaÈ zákon o informaãnej<br />
bezpeãnosti a zákon o eGovernmente. Bolo by<br />
podºa mÀa aj dobré zlep‰iÈ postavenie a právomoci<br />
CSIRT.SK ako organizácie, ktorá by<br />
mala vykonávaÈ prevenciu a koordinovaÈ, prípadne<br />
aj zabezpeãovaÈ odstraÀovanie poãítaãov˘ch<br />
incidentov. Netreba zabúdaÈ ani na doladenie<br />
existujúcej legislatívy (napríklad zákona<br />
o elektronickom podpise a zákona o<br />
ochrane osobn˘ch údajov) tak, aby pri zachovaní<br />
vysokej miery bezpeãnosti bola lep‰ie aplikovateºná<br />
v praxi. Dynamika v˘voja, najmä<br />
v oblasti elektronického platobného styku,<br />
to vyÏaduje.<br />
Dá sa povedaÈ, Ïe aj stavov<strong>sk</strong>é a záujmové<br />
organizácie, ako je SASIB, posúvajú veci<br />
vpred<br />
Nepochybne áno. Tvorba správnych zákonov<br />
a pravidiel vyÏaduje nielen znalosÈ problematiky<br />
po odbornej stránke, ale aj z praktické<br />
<strong>sk</strong>úsenosti v odbore. V tomto je úloha<br />
stavov<strong>sk</strong>˘ch a záujmov˘ch organizácií nenahraditeºná.<br />
Nestaãí v‰ak len správne veci legislatívne<br />
nastaviÈ, o‰etriÈ a rozvíjaÈ, treba pripraviÈ<br />
a realizovaÈ aj progresívnu koncepciu vzdelávania<br />
v oblasti IT. Ak˘ je podºa vás stupeÀ<br />
vedomia a poznania na Sloven<strong>sk</strong>u ão<br />
sa t˘ka informaãnej bezpeãnosti<br />
V porovnaní s ostatn˘mi európ<strong>sk</strong>ymi krajinami<br />
sa pravdepodobne nevymykáme z priemeru.<br />
MoÏno je to moja profesionálna deformácia,<br />
ale myslím si, Ïe urãite potrebujeme<br />
zlep‰ovaÈ znalosti obyvateºstva v oblasti informaãnej<br />
bezpeãnosti. Uvedomme si, aká<br />
veºká ãasÈ populácie pouÏíva internet a poãítaãové,<br />
prípadne komunikaãné technológie<br />
v beÏnom Ïivote a ak˘ je ich v˘znam nielen<br />
pre hospodárstvo. Preto je <strong>sk</strong>utoãne dôleÏité,<br />
aby ‰tát podporoval vzdelávanie v tejto oblasti<br />
na kaÏdom stupni ‰kôl a bol aktívny aj v<br />
osvete.<br />
Hackerstvo sa dnes stále viac stáva takpovediac<br />
politick˘m nástrojom. Dôkazom sú<br />
napríklad posledné ataky na úrad vlády ãi<br />
ministerstvo spravodlivosti. Ako vy hodnotíte<br />
tento trend<br />
Ak chápeme politiku veºmi voºne ako konanie<br />
<strong>sk</strong>upiny alebo jednotlivca s cieºom dosiahnuÈ<br />
ist˘ cieº, tak potom áno, ide o politick˘<br />
nástroj. S rozvojom internetu a s t˘m ako<br />
rastie jeho komerãná hodnota rastie aj tlak veºk˘ch<br />
firiem na kontrolovanie ão najvaã‰ej<br />
ãasti tohto priestoru. Na internete okrem toho<br />
oveºa nástojãivej‰ie vystupujú do popredia<br />
problémy spojené s ochranou intelektuálneho<br />
vlastníctva. Úprimne povedané, aj ja osobne<br />
pokladám súãasn˘ systém zabezpeãovania<br />
tejto ochrany za nespravodliv˘ a nevhodn˘<br />
pre harmonick˘ v˘voj spoloãnosti, preto sa<br />
neãudujem miere pobúrenia mlad‰ej generácie,<br />
i keì samozrejme neschvaºujem akékoºvek<br />
metódy, ktoré nie sú v súlade s platn˘mi<br />
zákonmi.<br />
História poãítaãov˘ch vírusov sa zaãala<br />
písaÈ zhruba v 70. rokoch minulého storoãia.<br />
Ako ste ju vy osobne zaÏívali A keby<br />
ste ju porovnali s dne‰kom… Aká je pod-<br />
ºa vás budúcnosÈ v oblasti boja proti poãítaãov˘m<br />
vírusom Ubránime sa im<br />
V Európe sa prvé <strong>sk</strong>utoãné poãítaãové vírusy<br />
zaãali ‰íriÈ aÏ koncom osemdesiatych<br />
rokov. Vtedy boli poãítaãové vírusy veºmi<br />
malé a ãasto vykonávali rôzne zábavné ãinnosti.<br />
·írili sa najmä ako dôsledok nelegálneho<br />
kopírovania softvéru. To sa v‰etko zmenilo<br />
s nástupom internetu. Poãítaãov˘ch vírusov<br />
sa zmocnili zloãinecké <strong>sk</strong>upiny a dnes poãítaãová<br />
kriminalita predstavuje pre ne väã-<br />
‰í zdroj príjmov ako drogy. Boj proti nej nikdy<br />
ne<strong>sk</strong>onãí, akurát sa postupom ãasu menia<br />
jeho technológie a formy. Nemám strach z<br />
toho, Ïe by sa spoloãnosÈ neubránila, i keì kritické<br />
chvíle nepochybne nastanú. To ão ma<br />
trápi, je snaha niektor˘ch v˘robcov operaãn˘ch<br />
systémov zí<strong>sk</strong>aÈ monopol na poli bezpeãnostn˘ch<br />
produktov, ktorá je obãas na<br />
hrane zákona. Skúsenosti z minulosti ukazujú,<br />
Ïe takéto konanie <strong>sk</strong>oro vÏdy <strong>sk</strong>onãí zle pre<br />
spoloãnosÈ. Dúfajme, Ïe sa tak nestane.<br />
40
S L O V E N S K É S T A V E B N Í C T V O<br />
Îijeme v ‰táte dán<strong>sk</strong>om,<br />
alebo deklarujeme<br />
iné hodnoty, aké Ïijeme<br />
Mojím zámerom nie je hodnotiÈ na‰u politickú scénu a verejnú správu. To je úloha in˘ch,<br />
ja môÏem iba kon‰tatovaÈ. Mojou úlohou je <strong>sk</strong>úsiÈ zistiÈ, ako kultúra práce<br />
verejnej správy vpl˘va na v˘sledky ekonomickej sily sloven<strong>sk</strong>ého stavebníctva.<br />
Na Sloven<strong>sk</strong>u je zopár zaujímavostí, ktoré<br />
bijú do oãí. Unesieme prezidentovi syna a<br />
informácie nám po<strong>sk</strong>ytne na‰a SIS <strong>sk</strong>oro na<br />
druh˘ deÀ. Odpoãúvame politikov aj novinárov<br />
a nakoniec sa to pravdaÏe dozvieme – od<br />
koho Od SIS.<br />
Neviem, komu tento názov napadol, lebo<br />
tajná sluÏba by asi nemala hneì na druh˘ deÀ<br />
uvoºniÈ informácie, ktoré priamo informujú<br />
verejnosÈ. Aj o osadenstve na‰ej bratislav<strong>sk</strong>ej<br />
zoologickej záhrady sme verejne informovaní.<br />
Úplnou náhodou pred voºbami.<br />
Pomocou SIS.<br />
Cez informácie, ktoré vraj nie sú overené,<br />
sú <strong>sk</strong>artované, alebo aj nie, sú odloÏené, aj keì<br />
uÏ boli <strong>sk</strong>artované.<br />
Prosto, Sloven<strong>sk</strong>o je vãas Informované a<br />
Správne. Skrátka SIS.<br />
Je dobré, ked pravda vyjde na povrch. Ale<br />
ak˘mi spôsobmi A Ïe by ju snáì mal objasniÈ<br />
sám parlament a samotní politici cez systém<br />
opozície a svoje v˘bory<br />
Preão<br />
B˘valá premiérka Iveta Radiãová vyhlásila<br />
v jednom interview v rakú<strong>sk</strong>ych novinách<br />
Die Presse, Ïe neverí raitingov˘m agentúram,<br />
lebo vraj „Pozrite sa, koºkokrát sa zm˘lili“.<br />
Koºkokrát sa zm˘lil v tomto ‰táte nበ‰tátny<br />
aparát a koºkokrát na‰i politici A nie tro‰-<br />
ka, ale riadne. A nie náhodou.<br />
Milí verejní ãinitelia. Ak Grécko za 60 rokov<br />
od vojny dosiahlo 120 % zadæÏenosti ‰tátu<br />
voãi ich roãnému HDP a my za 20 rokov<br />
47 %, kto je lep‰í Alebo sa m˘lia iba ‰tatistiky<br />
V celom súãasnom marazme Európy sa<br />
‰tatisticky a v˘sledkami vykry‰talizovali jasne<br />
viditeºné rozdiely. Nemecko napríklad napriek<br />
celkovej kríze nestráca svoju silu a v˘konnosÈ<br />
ekonomiky, k˘m mnohé krajiny EÚ<br />
áno. Objavil sa dokonca názor, ze zaostávanie<br />
ostatn˘ch ekonomík spôsobuje aj samotná<br />
sila a presadzovanie sa nemeck˘ch firiem.<br />
Ja hovorím áno, v konkurencii prehráva<br />
slab‰í. Ale ão to znamená SÈaÏovat sa, poddaÈ<br />
sa, stratiÈ motiváciu uspieÈ A hlavne vyhováraÈ<br />
sa na druh˘ch<br />
Priatelia, nie. Ak nepochopíme, Ïe politika<br />
nie je umenie kradnúÈ tak, aby Èa nechytili a<br />
klamaÈ tak, aby ti na to nepri‰li, ale povinnosÈ<br />
povzbudzovaÈ verejnosÈ na ceste vpred, na<br />
ceste znamenajúcu invenciu, spoloãnú pomoc<br />
aj cez produkty, ktoré niekedy môÏe po<strong>sk</strong>ytovaÈ<br />
prednostne ‰tát, potom máme predprogramovan˘<br />
osud Grécka. KaÏdé euro stratené<br />
v ‰tátnej správe je minimálne dva razy<br />
stratené. Raz ako pomoc, ão nerozvinula<br />
‰truktúry, ktoré rozvíjaÈ mala, a raz ako peniaz,<br />
ão rozvinul práve tie zlé ‰truktúry.<br />
Tvrdím, Ïe ãlovek je zl˘ modul regulácie.<br />
Buì preháÀame, alebo nedoceÀujeme. Niektorí<br />
nerobia niã a iní iba kradnú. Niektorí sa<br />
presadia vÏdy a iní nikdy. Îe by pravda o na-<br />
‰ej národnej kultúre práce bola <strong>sk</strong>rytá práve<br />
v t˘chto extrémoch A v tom, Ïe robíme v‰etko<br />
preto, aby nám nikto na to nepri‰iel, aj keì<br />
za chvíºu uÏ bude platiÈ, Ïe krẠje nah˘ Alebo<br />
uÏ platí!<br />
TakÏe stavebníctvo. Správa verejn˘ch financií<br />
determinuje ich mnoÏstvo, ktoré je<br />
moÏné investovaÈ do infra‰truktúry.<br />
ÚãelnosÈ ich pouÏitia a efektivita rie‰ení investiãn˘ch<br />
projektov zas determinuje produktivitu<br />
práce a sekundárne v˘nosy.<br />
Aj daÀové. âestnosÈ v zadávaní podmieÀuje<br />
správnosÈ rie‰ení aj ich úspornosÈ. Systémy<br />
podporujúce schopnosÈ odbytu v˘robkov zas<br />
objem v˘roby. Systémy podporujúce decentrálne<br />
súkromné ‰truktúry aÏ po zabránenie niãenia<br />
konkurencie ‰tátnymi monopolmi zvy-<br />
‰ujú efektivitu hospodárstva. Zákony r˘chle,<br />
zákony efektívne aÏ po spravodlivé rozsudky,<br />
sú bázou v˘konnosti.<br />
Dotácie musia byÈ prideºované nie cez provízie<br />
a ‰tatistiku majoritnosti politick˘ch strán<br />
v jednotliv˘ch obciach v prospech svojich<br />
obdivovateºov, ale cez transparentné prideºovanie<br />
a podporn˘ servis. Nie s nereálnymi lehotami<br />
na spracovanie podkladov k Ïiadostiam,<br />
ale s dostatoãn˘mi lehotami na seriózne<br />
spracovanie. A potrebujeme súvislú autostrádu<br />
a vlakové r˘chlotrate. E‰te pre súãasnú<br />
generáciu.<br />
A ão tak podpora dlhodobého, celoÏivotného<br />
financovania b˘vania, aj nájomného v urbánnych<br />
celkoch, zrel˘ch na náv‰tevu turistami<br />
A nie reálne iba pre Bratislavu, ale pre<br />
v‰etky regióny A veda, veda, veda, vzdelanie<br />
a fungujúce zdravotníctvo A mládeÏ,<br />
vÈahovaná do pracovného systému, ale aj zabraÀovanie<br />
v˘padku produktívnej pracovnej<br />
sily do platenej neproduktivity<br />
Kto chce tvrdiÈ, Ïe v takomto sloven<strong>sk</strong>om<br />
svete sa stavebníctvu nebude dariÈ Kto chce<br />
tvrdiÈ, Ïe v takejto kultúre dovolí niekto stavebníkom<br />
podplácaÈ, aby dostali vy‰‰ie ceny<br />
za zlú kvalitu a prácu na úkor ãestn˘ch firiem<br />
Milí politici. Ak sa z vás niekto smeje nad<br />
mojou idealistickou naivitou, prosím, môÏe,<br />
ale pomáha t˘m krátkodobo iba sebe na úkor<br />
druh˘ch, a to presne aÏ do ãasu, k˘m nám spoloãná<br />
strecha nespadne na hlavu.<br />
Som naozaj zvedav˘ na dni po voºbách.<br />
A na na‰ich stavebníkov v budúcich piatich<br />
rokoch…<br />
Ing. Ivan âARNOGURSK¯<br />
generálny riaditeº<br />
IPEC GROUP<br />
41
S L O V E N S K É S T A V E B N Í C T V O<br />
„V ãase krízy v‰eobecne prevláda názor, Ïe dobre uÏ bolo a uÏ snáì ani nebude. T˘mto pocitom sa<br />
bránime, vidíme v˘chodi<strong>sk</strong>o v lep‰ej legislatíve, v zmysluplnom vyuÏití ‰trukturálnych fondov –<br />
najmä tie po roku 2013 treba dobre pripraviÈ – aby operaãné programy boli akcelerátorom<br />
súkromn˘ch, ale aj verejn˘ch investícií, aby peniaze takto zí<strong>sk</strong>ané boli prednostne pouÏívané<br />
do návratn˘ch investícií,“ povedal pre Parlamentn˘ kuriér Vladimír JURÍK, ãlen prezídia<br />
Zväzu stavebn˘ch podnikateºov Sloven<strong>sk</strong>a a predseda Sekcie pre bytovú v˘stavbu.<br />
Aj v stavebníctve<br />
sa dá kríza prekonaÈ<br />
len na princípe<br />
spolupráce a solidarity<br />
My sa trocha Èaωie vyrovnávame so <strong>sk</strong>utoãnosÈou,<br />
Ïe banky pri<strong>sk</strong>oro opustili tento sektor<br />
– opustili svojich klientov, ktorí mali e‰te<br />
stále záujem sa racionálne zadæÏiÈ, aby si obstarali<br />
b˘vanie. Banky opustili aj malé stavebné<br />
podniky, ktoré sa pre ne zo dÀa na deÀ stali<br />
rizikov˘mi a úvery – vrátane prevádzkov˘ch<br />
– sa pre ne stali ÈaÏko dostupn˘mi. V podstate<br />
problém, ktor˘ mali ich zahraniãné matky<br />
ony nemali a retailov˘ sektor je u nás stále bezpeãn˘.<br />
Napokon ãísla o raste ich v˘nosov to<br />
dokazujú. Neobstojí veºmi argument, Ïe to<br />
boli preventívne opatrenia. Hypotekárne financovanie<br />
v‰ak opäÈ oÏíva. Za zmienku stojí<br />
<strong>sk</strong>utoãnosÈ, Ïe pomerne stabiln˘m finanãn˘m<br />
partnerom sa ukázali v tomto období stavebné<br />
sporiteºne – ich vzÈah s klientmi je dlhodob˘,<br />
nie sú tam veºké prekvapenia.<br />
Pred pár rokmi sa na Sloven<strong>sk</strong>u stavalo<br />
osto‰esÈ, developeri sa na Sloven<strong>sk</strong>o doslova<br />
hrnuli... Aká je situácia dnes<br />
Je pravdou, Ïe pred niekoºk˘mi rokmi zaãal<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u – pokiaº ide o v˘stavbu bytov<br />
do osobného vlastníctva – v˘znamn˘ investiãn˘<br />
pohyb. Vznikali zóny b˘vania v rodinn˘ch<br />
domoch, ne<strong>sk</strong>ôr celé prímest<strong>sk</strong>é satelity<br />
ako aj nové mest<strong>sk</strong>é bytovky a polyfunkãné<br />
objekty.<br />
Spoãiatku bol tento pohyb vyvolan˘ men-<br />
‰ími domácimi investormi, ãasto i‰lo o vlastníkov<br />
pôdy, ktorí sa k nej dostali dedením a<br />
mali odvahu pustiÈ sa do v˘stavby vo väã‰om.<br />
Vzhºadom na nedostatok bytov a domov to<br />
boli relatívne bezpeãné investície – zákazníci<br />
platili vopred, preto po krátkom ãase zí<strong>sk</strong>ali<br />
tieto investície v˘znamnú podporu bankového<br />
sektora. Niekedy staãilo preukázaÈ sa<br />
vlastníctvom pôdy a banka nepoÏadovala finanãnú<br />
spoluúãasÈ investora.<br />
V pravom slova developeri to v‰ak neboli<br />
– nemali prepracovan˘ marketing, sluÏby spojené<br />
s predajom a ão hor‰ie – nemali väã‰inou<br />
vlastn˘ kapitál, ão sa zaãalo prejavovaÈ, keì<br />
sa predaj v dôsledku pôsobenia konkurenãn˘ch<br />
faktorov a ãiastoãného nas˘tenia trhu<br />
spomalil. Prejavovalo sa to v nedobudovaní<br />
zón infra‰truktúrou, najmä cesty neboli dokonãované.<br />
Dodnes je záhadou, ako niektorí investori<br />
zí<strong>sk</strong>ali kolaudaãné rozhodnutia.<br />
Ne<strong>sk</strong>ôr si dodali odvahu zahraniãní developeri<br />
a s pomocou bánk, prípadne fondov,<br />
pracujúcich s „dlh˘mi“ peniazmi sa v˘znamnou<br />
mierou etablovali na trhu, vedeli nakúpiÈ<br />
pozemky, vystavaÈ kompletné nehnuteºnosti a<br />
ponúkaÈ ich na predaj uÏ hotové. Spôsobili stavebn˘<br />
boom. Postupne, vzhºadom na oslabenie<br />
trhu sa mnohí stiahli a investujú inde.<br />
Príãiny sú asi zrejmé: finanãná / hypotekárna<br />
kríza, rastúca nestabilita celej eurozóny,<br />
klesajúca kúpyschopnosÈ obyvateºstva,<br />
moÏno stále e‰te predraÏené ceny bytov....<br />
Na druhej strane mnohí developeri, najmä<br />
so siln˘m finanãn˘m zázemím sa správali<br />
e‰te pred dvoma-tromi rokmi ãasto veºkopan<strong>sk</strong>y,<br />
bezohºadne: ãierne stavby, nere‰-<br />
pektovanie územn˘ch plánov rozvoja miest,<br />
v˘‰kovo naddimenzované stavby, ktoré potom<br />
znehodnocovali panorámy miest... tak-<br />
Ïe sa niet ão ãudovaÈ, Ïe vznikali problémy...<br />
To má dve roviny: Prvá – tam, kde je slabá<br />
legislatíva, nie je moÏné zo strany ‰tátu, alebo<br />
mesta zamedziÈ nevhodnému umiestÀovaniu<br />
stavieb. Málo ºudí si uvedomuje, Ïe k˘m<br />
je investícia na pozemku investora v súlade s<br />
územn˘m plánom, stavebn˘ úrad nemôÏe nevydaÈ<br />
stavebné povolenie. Preto je aj osud<br />
petícií obãanov zameran˘ch proti v˘stavbe –<br />
napríklad v prielukách sídli<strong>sk</strong> prakticky vÏdy<br />
rovnak˘ – sú neúspe‰né a neúãinné. E‰te menej<br />
ºudí vie, Ïe nበplatn˘ stavebn˘ zákon je<br />
e‰te z ãias socializmu – keì ‰tát bol investorom<br />
a rozhodoval o v‰etkom. Je to v podstate<br />
dosÈ veºká hanba, Ïe tak˘to v˘znamn˘ zákon<br />
nebol od základu prispôsoben˘ nov˘m<br />
podmienkam za dvadsaÈ rokov... a je zdrojom<br />
neustálych sporov.<br />
Najväã‰ie ne‰Èastie je v tom, Ïe obce ne-<br />
42
S L O V E N S K É S T A V E B N Í C T V O<br />
mohli viacer˘m developer<strong>sk</strong>˘m projektom<br />
zameran˘m nekompromisne na najvy‰‰í v˘nos<br />
zabrániÈ. Tie investície zadefinovali svojím<br />
zl˘m urbanizmom a nekvalitnou architektúrou<br />
prostredia na‰ich miest a obcí na desiatky,<br />
stovky rokov.<br />
Druhá rovina – ãierne stavby – tu by sme<br />
si mali v‰ímaÈ okrem <strong>sk</strong>utoãn˘ch developer<strong>sk</strong>˘ch<br />
pirátov aj prácu stavebn˘ch úradov – ich<br />
pomalé, v niektor˘ch prípadoch nekompetentné<br />
rozhodovanie. Boli sme svedkami toho,<br />
Ïe investori stratili trpezlivosÈ a zaplatili následne<br />
rad‰ej pokutu za stavbu bez stavebného<br />
povolenia, ako by mali prísÈ o zi<strong>sk</strong> z nezrealizovanej<br />
investície. Tu i‰lo najãastej‰ie o<br />
stavby pre v˘robu a obchod. Navy‰e, keì investori<br />
v niektor˘ch prípadoch zistili, Ïe z<br />
prostredia stavebn˘ch úradov, prípadne zastupiteºstiev<br />
sa od nich oãakáva trocha viac<br />
ako bonboniéra.<br />
Zahraniãní developeri môÏu ísÈ na Ukrajinu,<br />
do Poº<strong>sk</strong>a... âo v‰ak so sloven<strong>sk</strong>˘mi developermi<br />
– a so sloven<strong>sk</strong>˘mi stavebn˘mi<br />
firmami<br />
Nie je zatiaº veºa stavebn˘ch firiem, ktoré<br />
sa stali developermi. Ale keì sa tak stalo,<br />
bolo to takmer vÏdy v prospech kvality stavieb.<br />
Navy‰e cenovo zí<strong>sk</strong>aval klient, pretoÏe<br />
stavebná spoloãnosÈ ako developer spája stavebn˘<br />
v˘nos a developer<strong>sk</strong>˘ v˘nos – má väã-<br />
‰í obchodn˘ priestor na cenotvorbu. Sloven<strong>sk</strong>é<br />
stavebné spoloãnosti dnes, keì súkromné<br />
investície stagnujú, potrebujú aj verejné investície,<br />
potrebujú ‰tát. A ‰tát potrebuje sloven<strong>sk</strong>é<br />
stavebné spoloãnosti, pretoÏe keì nepre-<br />
Ïijú krízu a poloÏia sa, prídu na na‰e miesto<br />
zahraniãné a budú nás zamestnávaÈ. Keì nebudú<br />
lukratívne zákazky s dostatoãn˘m v˘nosom,<br />
ktor˘ ich uspokojí – prepustia nás a pôjdu<br />
inde. Na‰e podniky tu ostávajú a pracujú<br />
niekedy s minimálnou marÏou. Najmä regionálne<br />
stredne veºké sloven<strong>sk</strong>é podniky majú<br />
silnú väzbu na svojich zamestnancov a uvedomujú<br />
si, Ïe „manãaft“, ktor˘ by rozpustili,<br />
nemusia tak r˘chlo daÈ dokopy, keì ho budú<br />
potrebovaÈ v lep‰ích ãasoch.<br />
Financie, financie, financie... Myslíte si, Ïe<br />
eurofondy sú t˘m záchrann˘m kolesom<br />
Eurofondy sú pre na‰e hospodárstvo mimoriadne<br />
dôleÏité. V nedávnej minulosti sme videli,<br />
ako v˘znamne zasiahli do zlep‰enia infra‰truktúry<br />
na‰ich miest a obcí. A to nielen<br />
technickej infra‰truktúry. To mnoÏstvo zrekon-<br />
‰truovan˘ch námestí, verejn˘ch priestorov v<br />
na‰ich mestách a obciach, zateplené a obnovené<br />
‰koly – uÏ po tejto zime hlásia v˘znamné<br />
úspory vo vykurovaní..<br />
Na druhej strane by sme neradi videli eurofondy<br />
ako záchranné koleso – ony sú kon-<br />
‰truované ako systémov˘ prvok, umoÏÀujúci<br />
zvy‰ovaÈ konkurencieschopnosÈ investiãne<br />
poddimenzovan˘ch ‰tátov. Veì história sloven<strong>sk</strong>ej<br />
deficitnej ekonomiky nevznikla po revolúcii,<br />
ale e‰te za socializmu, keì ‰tát dotovaním<br />
cien potravín, b˘vania, energií vo veºmi<br />
malom rozsahu investoval do infra‰truktúry<br />
– vodovody, kanalizácie, âOV – to v‰etko<br />
muselo poãkaÈ...<br />
Aj stavbári vnímajú aktivity financované z<br />
eurofondov ako obchodnú príleÏitosÈ – a to<br />
rovnako pre veºké firmy, ako aj pre malé a<br />
stredné podniky. Urãite by sme sa te‰ili z infra‰truktúrnych<br />
projektov vrátane dobudovania<br />
diaºniãnej siete a <strong>sk</strong>valitÀovania jestvujúcej<br />
cestnej siete, projektov podporujúcich regeneráciu<br />
sídli<strong>sk</strong>, verejn˘ch priestorov, bytovú v˘stavbu,<br />
rekon‰trukciu a tepelnú ochranu budov,<br />
v˘stavbu verejn˘ch ‰portoví<strong>sk</strong>, projektov<br />
zameran˘ch na ochranu a tvorbu Ïivotného<br />
prostredia, vodohospodár<strong>sk</strong>ych a vodoochrann˘ch<br />
projektov, ale pozitívne budeme vnímaÈ<br />
aj investície do regenerácie a rozvoja miest a<br />
obcí, ako aj systémové opatrenia podporované<br />
zo ‰trukturálnych fondov zamerané na<br />
zlep‰enie postavenia mal˘ch a stredn˘ch podnikov.<br />
To v‰etko sú projekty podporujúce zamestnanosÈ.<br />
Navy‰e zamestnanosÈ v regiónoch<br />
a vzhºadom na charakter stavebn˘ch<br />
ãinností aj zamestnanosÈ v niωích kvalifikaãn˘ch<br />
kategóriách.<br />
Vidíte reálne v˘chodi<strong>sk</strong>o z priestoru ãerven˘ch<br />
ãísiel, v ktor˘ch sa ocitlo sloven<strong>sk</strong>é stavebníctvo,<br />
v razantnej‰ej intervencii ‰tátu<br />
Ktorú moÏnosÈ by ste si zvolili: siln˘ ‰tát a<br />
podnikateº<strong>sk</strong>˘ sektor, ktor˘ Èahá za krat‰í<br />
koniec – alebo opaãne<br />
Ale veì oni sa navzájom potrebujú – sú<br />
partnermi. Rozumn˘ ‰tát vytvára obchodn˘<br />
priestor pre podnikateºov a rozumní podnikatelia<br />
platia ‰tátu dane, aby ten mohol fungovaÈ<br />
a plniÈ svoje funkcie. Preto v ãase krízy<br />
otvárajú ‰táty Európy priestor pre verejné investície,<br />
o ktoré súÈaÏia miestni podnikatelia<br />
– je to v ãase, keì sú súkromné investície<br />
takmer zastavené. Preto viaceré ‰táty podporujú<br />
malé a stredné podniky, aby v ãase krízy<br />
ne<strong>sk</strong>rachovali, pretoÏe mnoÏstvo nezamestnan˘ch,<br />
ktoré by vyprodukovali a náklady s t˘m<br />
spojené sú vy‰‰ie ako prostriedky vloÏené do<br />
záchrany podnikov a udrÏania zamestnanosti<br />
v ãase krízy. Podporené podniky zas – svojou<br />
invenciou a iniciatívou vytvárajú pracovné<br />
príleÏitosti a odbremeÀujú ‰tát od nezamestnan˘ch.<br />
Volíme princíp spolupráce a solidarity<br />
– takto sa dá prekonaÈ kríza!<br />
V Európe b˘va väã‰ina ºudí v nájomn˘ch<br />
bytoch, ãasto veºmi luxusn˘ch. Na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
v‰ak trh s nájomn˘mi bytmi absentuje.<br />
Alebo sa m˘lim A pritom dochádza k<br />
paradoxom: luxusnej‰ie byty zívajú prázdnotou<br />
a ponúkajú sa – vlastne so stratou –<br />
sociálne slab‰ím <strong>sk</strong>upinám...<br />
Na Sloven<strong>sk</strong>u je v porovnaní s európ<strong>sk</strong>ymi<br />
‰tátmi slab˘ verejn˘ nájomn˘ sektor a nijak˘<br />
súkromn˘ nájomn˘ sektor. Nájomn˘ byt sa<br />
stal synonymom sociálneho b˘vania a tento názor<br />
nie je doposiaº prekonan˘. Najmä preto,<br />
lebo na Sloven<strong>sk</strong>u stále e‰te ch˘ba cca 250 tis.<br />
bytov, a to väã‰inou cenovo dostupn˘ch. To,<br />
Ïe najmä nájomn˘ch bytov vo verejnom sektore<br />
nie je viac, je iba otázkou zdrojového<br />
krytia – stavebné kapacity na to sú. Chápeme<br />
to tak, Ïe systémy financovania nájomnej bytovej<br />
v˘stavby sú kaÏdoroãne prispôsobované<br />
aktuálnym moÏnostiam zdrojového krytia, tak-<br />
Ïe nájomná bytová v˘stavba sa aj dosÈ zle plánuje.<br />
MoÏno by bolo v˘chodi<strong>sk</strong>om viazaÈ financovanie<br />
nájomnej bytovej v˘stavby na percento<br />
vytvoreného HDP, ão by bolo spravodlivé<br />
a strednodobo predvídateºné.<br />
Iná moÏnosÈ – o ktorej sa uÏ v odborn˘ch<br />
kruhoch dávnej‰ie hovorí – je zapojenie súkromn˘ch<br />
investorov do sektora nájomného<br />
b˘vania. VyÏaduje to v‰ak siln˘ch investorov,<br />
ktorí pracujú s „dlh˘mi“ peniazmi. Na druhej<br />
strane aj mestá by mali maÈ bytovú politiku<br />
ako rozvojov˘ dokument, ktor˘ bude zohºad-<br />
ÀovaÈ demografiu, rozvoj pracovn˘ch príleÏitostí....<br />
aby umiestÀovanie ‰tátom dotovan˘ch<br />
peÀazí do nájomnej bytovej v˘stavby bolo<br />
efektívne a obciam a mestám aby nevznikali<br />
neobsadené byty.<br />
A ão trh s administratívnymi budovami<br />
Nevedie tadiaºto v tejto chvíli bezpeãnej‰ia<br />
cesta<br />
Verím, Ïe keby sme sa op˘tali realitného experta,<br />
s najväã‰ou pravdepodobnosÈou by vám<br />
dal za pravdu. Tento trh je stále funkãn˘, nie<br />
je e‰te naplnen˘ – najmä pokiaº ide o administratívne<br />
priestory, ktoré neohromujú okázalosÈou,<br />
ktoré sú disciplinované, funkãné,<br />
cenovo dostupné – tie si dokáÏu nájsÈ klientov.<br />
Toto je doména siln˘ch súkromn˘ch investorov.<br />
·pecifikom je lokalizácia do najväã-<br />
‰ích miest a je to príleÏitosÈ pre relatívne mal˘<br />
poãet firiem.<br />
Ako vidíte budúcnosÈ sloven<strong>sk</strong>ého stavebníctva<br />
v horizonte najbliωích rokov Je tu<br />
e‰te priestor na zmysluplné aktivity<br />
Nie je toho málo, ão sa dá e‰te urobiÈ. Napríklad<br />
e‰te viac podporovaÈ investície zamerané<br />
na úsporu energií v budovách, a to aj verejn˘ch<br />
budovách, veì len energie do verejn˘ch<br />
budov nás roãne stoja vy‰e sto miliónov<br />
eur – oplatí sa ich spotrebu zniÏovaÈ – kedy,<br />
ak nie teraz – keì budú k dispozícii v˘hodné<br />
zdroje. To bol iba príklad. Vôbec sme nehovorili<br />
o podpore fungovania mal˘ch a stredn˘ch<br />
podnikov, ktoré – ak majú príleÏitosÈ – doká-<br />
Ïu pruÏne zamestnaÈ v˘znamnú ãasÈ obyvateºstva.<br />
Navy‰e, ak sa na trhu etablujú, zostávajú<br />
tu, neodchádzajú do Ázie, platia tu dane, odvody...<br />
preto ich treba podporovaÈ – nie dotáciami,<br />
ale najmä t˘m, Ïe pre ne budeme vytváraÈ<br />
obchodn˘ priestor.<br />
Ak˘m spôsobom do celého tohto klbka intervenuje<br />
Zväz stavebn˘ch podnikateºov<br />
Sloven<strong>sk</strong>a<br />
Vlády sa menia a nበZväz je tu vy‰e dvadsaÈ<br />
rokov stále so svojimi témami... Nበprezident<br />
Zsolt Lukáã, na‰i viceprezidenti a ãlenovia<br />
prezídia len stále rokujú s predstaviteºmi<br />
rezortov o novom stavebnom zákone, o legislatíve<br />
umoÏÀujúcej spravodlivej‰iu hospodár<strong>sk</strong>u<br />
súÈaÏ, o verejn˘ch investíciách – najmä<br />
do nájomného b˘vania a diaºnic, priãom<br />
najmä nájomné b˘vanie podporuje regionálnu<br />
zamestnanosÈ – a to aj zamestnanosÈ t˘ch,<br />
ktorí si inak ÈaÏko hºadajú zamestnanie pre<br />
svoju nízku kvalifikáciu. Hovoríme o moÏnostiach<br />
roz‰irujúcich moÏnosti financovania stavieb.<br />
VÏdy to chvíºu trvá, k˘m nás noví predstavitelia<br />
rezortov vezmú na vedomie, potom<br />
argumentujeme, napokon väã‰inou nájdeme<br />
spoloãnú reã a potom zmena – nová vláda –<br />
a my znova hovoríme o novom stavebnom zákone,<br />
o legislatíve umoÏÀujúcej spravodlivej‰iu<br />
súÈaÏ...<br />
Trocha s nadhºadom a ‰tipkou humoru kon-<br />
‰tatujeme, Ïe uÏ sa postupne v‰etky v˘znamné<br />
politické strany vo vláde vystriedali, tak-<br />
Ïe teraz pôjdu druh˘ raz – tí ão tam uÏ boli,<br />
ão uÏ to poznajú – a tam je ‰anca na r˘chle na-<br />
‰tartovanie zmien aj prostredníctvom dialógu<br />
s na‰ím Zväzom.<br />
43
S L O V E N S K É S T A V E B N Í C T V O<br />
V auguste minulého roka som mal tú ãesÈ a profesijné i profesionálne pote‰enie byÈ ãlenom odbornej poroty<br />
prestíÏnej prezentaãnej celo‰tátnej súÈaÏe realizovan˘ch stavieb na Sloven<strong>sk</strong>u Stavbu roka 2011.<br />
Pri tejto príleÏitosti som mal moÏnosÈ zúãastniÈ sa obhliadky stavieb prihlásen˘ch do tejto súÈaÏe realizovan˘ch<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u v ostan˘ch dvoch rokoch, ako aj cestou vidieÈ rad in˘ch stavieb – novostavieb ãi rekon‰trukcií.<br />
Zanechalo to vo mne predov‰etk˘m ako v odborníkovi, ktor˘ roky pracuje a Ïije v Rakú<strong>sk</strong>u, hlbok˘ dojem. Navy‰e<br />
som zí<strong>sk</strong>al urãit˘ prehºad o úrovni sloven<strong>sk</strong>ého stavebníctva, a t˘m aj moÏnosÈ ho medzinárodne porovnaÈ.<br />
Sloven<strong>sk</strong>é stavebníctvo<br />
prizmou rakú<strong>sk</strong>eho odborníka<br />
Arch. Dipl.- Ing. Stanislaus DUKAT<br />
Je absolventom STU v Bratislave, Fakulta architektúry.<br />
Do roku 1982 pracoval ako architekt projektant<br />
v bratislav<strong>sk</strong>om ·PTÚ a potom 5 rokov v AlÏír<strong>sk</strong>u. Od roku<br />
1987 pracuje a Ïije v Rakú<strong>sk</strong>u. Tu absolvoval Technickú<br />
univerzitu v Grazi a majstrov<strong>sk</strong>é staviteº<strong>sk</strong>é <strong>sk</strong>ú‰ky – stupeÀ<br />
1, 2. Je odborníkom v oblasti architektúry, developingu<br />
a poradca pre investiãné hospodárstvo v stavebníctve, ako aj<br />
ãlenom 4 odborn˘ch <strong>sk</strong>upín zaoberajúcich sa v˘vojom nov˘ch<br />
stavebn˘ch materiálov a v˘robkov, poradca niekoºk˘ch<br />
známych investiãn˘ch <strong>sk</strong>upín pre stavebníctvo v Rakú<strong>sk</strong>u,<br />
Nemecku a ·vajãiar<strong>sk</strong>u. Je ãlenom Architekturkammer<br />
für Salzburg und Oberösterreich so sídlom v Linzi,<br />
Bunde<strong>sk</strong>ammer der Architekten und Ingenieurkonsulenten<br />
so sídlom vo Viedni a Kammer der Gewerbliche Wirtschaft<br />
so sídlom v Salzburgu. Od roku 1987 je prezident burzového<br />
klubu v salzburg<strong>sk</strong>ej zemi. Má architektonick˘ ateliér a rad<br />
realizovan˘ch projektov budov – novostavby, rekon‰trukcie.<br />
V preambule ‰tatútu tejto súÈaÏe je: „...Prezentaãná<br />
celo‰tátna súÈaÏ realizovan˘ch stavieb<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u sa vyhlasuje na podporu kvality<br />
komplexnej realizácie stavebného diela ako<br />
súãasÈ uceleného ‰tátneho systému zabezpeãovania<br />
kvality vo v˘stavbe a stavebníctve s cie-<br />
ºom dosiahnutia európ<strong>sk</strong>ych ‰tandardov v reálnom<br />
ãase...“.<br />
PoloÏil som si otázku, ak˘ je reálny ãas pre<br />
sloven<strong>sk</strong>é stavebníctvo, aby dosiahlo európ<strong>sk</strong>e<br />
‰tandardy... Je medzinárodne porovnateºné<br />
V prvom rade ma zaujímalo porovnanie so<br />
stavbami, ktoré boli v rovnakom ãase realizované<br />
v Rakú<strong>sk</strong>u, Nemecku alebo vo ·vajãiar<strong>sk</strong>u,<br />
teda v krajinách, kde som osobne profesionálne<br />
trvalo aktívny. Musím kon‰tatovaÈ, Ïe<br />
som videl na Sloven<strong>sk</strong>u niektoré veºmi kvalitné<br />
realizácie stavieb, pri ktor˘ch je jasne ãitateºné,<br />
Ïe ako architekt, tak aj stavebník ãi developer<br />
spolu s hlavn˘m zhotoviteºom mali<br />
profesionálnu úroveÀ. Boli, samozrejme, aj<br />
slab‰ie realizácie, teda rovnako tak ako v Rakú<strong>sk</strong>u<br />
ãi Nemecku.<br />
Postrehol som, Ïe sloven<strong>sk</strong>é stavebníctvo sa<br />
uberá v niektor˘ch smeroch úplne odli‰ne ako<br />
v krajinách západnej Európy, a práve tento<br />
aspekt by som si dovolil v dobrej viere z mojej<br />
úrovne hlb‰ie rozobraÈ.<br />
Teda, otázka znie: ako to so stavebníctvom<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u z medzinárodného hºadi<strong>sk</strong>a vyzerá<br />
Aby som túto otázku mohol z môjho pohºadu<br />
profesionála a odborníka zodpovedaÈ,<br />
pomôÏem si exkurzom do novodobej histórie.<br />
KaÏdá doba je konfrontovaná svojimi ÈaÏi<strong>sk</strong>ov˘mi<br />
úlohami, zámermi a programami. Na‰i<br />
otcovia po 2. svetovej vojne museli znovu postaviÈ<br />
zbúrané a zniãené mestá, mnoÏstvo bytov<br />
bez ohºadu na spotrebu energie alebo<br />
ochranu Ïivotného prostredia. Toto boli v tom<br />
ãase nie ºahké ÈaÏi<strong>sk</strong>ové otázky t˘ch ãias a generácia<br />
pred nami ich musela rie‰iÈ, a to aj urobila.<br />
âo je v‰ak ÈaÏi<strong>sk</strong>ovou otázkou súãasnosti<br />
Je ich viac, aj na západe aj na v˘chode Európy.<br />
V stavebníctve je to nesporne v prvom<br />
rade otázka ochrany Ïivotného prostredia a<br />
veºmi ‰etrné zachádzanie s energiami. Dnes je<br />
uÏ v‰eobecne známe, Ïe zásoby fosílnej energie<br />
jednoznaãne spejú ku koncu. Ich nahradenie<br />
alternatívnymi zdrojmi je dlh˘ a z rôznych<br />
hºadí<strong>sk</strong> nároãn˘ proces, a preto nevyhnutn˘m<br />
krokom je ‰etrenie energiami, a to najmä<br />
v odvetví stavebníctva. Viac ako 1/3 z celkovej<br />
spotreby energií spotrebujú budovy. Îe<br />
treba Àou naozaj zaãaÈ ‰etriÈ, sa odzrkadºuje aj<br />
v hlavn˘ch ‰tátnych programov˘ch zámeroch<br />
a politikách a nielen krajín EÚ, ktoré odborníci<br />
vrátane národohospodárov transformujú<br />
do prísnych zákonov. MoÏno to prezentovaÈ na<br />
komplexne takmer od základov zmenen˘ch<br />
stavebn˘ch zákonoch, napríklad v Rakú<strong>sk</strong>u, v<br />
Nemecku, ·vajãiar<strong>sk</strong>u atì. KaÏd˘ rok sa tieto<br />
zákony na základe <strong>sk</strong>úseností z predchádzajúcich<br />
rokov a ich zloÏit˘ch anal˘z novelizujú<br />
ãi aktualizujú, ale najmä priam radikálne<br />
sprísÀujú. Pre stavebníkov ãi developerov, architektov,<br />
projektantov, zhotoviteºov stavieb a<br />
producentov stavebn˘ch materiálov a v˘robkov<br />
to znamená sprísÀovanie predmetn˘ch a<br />
dotknut˘ch noriem pre komplexnú realizáciu<br />
stavieb na v‰etk˘ch úrovniach investiãného<br />
procesu ich realizácie. A im nezostáva niã iné,<br />
ak chcú uspieÈ na stavebn˘ch trhoch svojich<br />
krajín ãi v zahraniãí, ako sa t˘mto normám a<br />
zákonom podriadiÈ. Aj EÚ vydala záväzné<br />
smernice, ktoré budú platiÈ od roku 2018 pre<br />
stavby verejnej správy – tam sa dajú dosiahnuÈ<br />
úspory najjednoduch‰ie – a pre v‰etky<br />
stavby s platnosÈou od roku 2020, teda aj pre<br />
stavby na Sloven<strong>sk</strong>u. To znamená podºa t˘chto<br />
smerníc, Ïe od tohto roku nesmie Ïiadna stavba<br />
spotrebovaÈ viac energie ako sama vyprodukuje!<br />
Môj prv˘ poznatok zo v‰etk˘ch 30 stavieb,<br />
ktoré som na Sloven<strong>sk</strong>u mal moÏnosÈ v auguste<br />
roku 2011 podrobne osobne ako ãlen spomínanej<br />
odbornej poroty s medzinárodnou<br />
úãasÈou obhliadnuÈ za prítomnosti zástupcov<br />
realizácie t˘chto stavieb – architektov, projektantov,<br />
zhotoviteºov a stavebníkov ãi developerov<br />
–, ani jedna (!) z nich nespæÀa ani to absolútne<br />
minimum, aby bola povolená, napr. v<br />
Rakú<strong>sk</strong>u. Na porovnanie uvediem spolkovú<br />
krajinu Tirol<strong>sk</strong>o (v srdci Álp): 50 % v‰etk˘ch<br />
realizovan˘ch stavieb v roku 2011 spotrebuje<br />
energie menej ako 15 kwh/m 2 /rok (medzinárodn˘<br />
‰tandard pasívneho domu) a od roku<br />
2012, teda uÏ budúceho roku, bude musieÈ v<br />
zmysle novely príslu‰ného zákona dosiahnuÈ<br />
túto „magickú“ hodnotu 100 % v‰etk˘ch povolen˘ch<br />
a realizovan˘ch stavieb ãi rekon-<br />
‰trukcií. In˘mi slovami, stavebné povolenie nedostane<br />
Ïiadna budova, ktorá nespæÀa kritériá<br />
energeticky pasívneho domu.<br />
Drvivá väã‰ina t˘chto obhliadnut˘ch stavieb<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u v rámci predmetnej súÈaÏe mala<br />
vykazovanú spotrebu vy‰‰iu ako 80 kwh/m 2 /<br />
rok (!). Teda sú to novostavby ãi rekon‰trukcie<br />
v spomínan˘ch európ<strong>sk</strong>ych krajinách absolútne<br />
stavebn˘mi úradmi nepovoliteºné! Pritom<br />
mi boli tieto stavby prezentované ako<br />
energeticky nenároãné, ão v Ïiadnom prípade,<br />
teda z hºadi<strong>sk</strong>a medzinárodného porovnávania,<br />
nesedí! Stavebné povolenie na Sloven<strong>sk</strong>u je<br />
e‰te stále moÏné udeliÈ stavbám, ktoré spotrebujú<br />
140 kwh/m 2 /rok (!). Znamená to obrov<strong>sk</strong>ú<br />
finanãná záÈaÏ pre ‰tát, odliv kapitálu zo<br />
Sloven<strong>sk</strong>a a, samozrejme, pre uÏívateºov t˘chto<br />
stavieb poãas ich prevádzky. Toto je podºa<br />
platn˘ch zákonov v celom Rakú<strong>sk</strong>u uÏ od 80.<br />
rokov minulého storoãia absolútne nemoÏné!<br />
V tejto súvislosti musím uviesÈ, Ïe na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
takéto zrejme zatiaº nie ºahko kontrolovateºné<br />
plytvanie energiou spôsobuje odliv<br />
peÀazí zo ‰tátu smerom k veºk˘m dodávateºom<br />
fosílnej energie s jej nepriazniv˘m dopadom<br />
na zníÏenie pohody b˘vania lokálne zv˘‰enie<br />
44
S L O V E N S K É S T A V E B N Í C T V O<br />
zamorenia ovzdu‰ia a v koneãnom dôsledku aj<br />
zv˘‰enie masovej chorobnosti, a t˘m aj zv˘-<br />
‰ené zaÈaÏenie zdravotníctva.<br />
Uvediem ìal‰í príklad: V najzápadnej‰ej<br />
spolkovej krajine Rakú<strong>sk</strong>a Vorarlberg od roku<br />
2007 neudelili stavebné povolenie stavbám<br />
so spotrebou energie nad 15 kwh/m 2 /rok, v<br />
spolkovej krajine Salzburg je od roku 2012<br />
max. spotreba 20 kwh/m 2 /rok (Landesgesetzblatt<br />
§ 3 z 25. 03. 2011) atì. Vo ·vajãiar<strong>sk</strong>u a<br />
Nemecku sú hodnoty spotreby energie podobné.<br />
Najmä Nemecko pracuje veºmi intenzívne<br />
na veºkom sprísnení kvôli odchodu od vyuÏívania<br />
jadrovej energie.<br />
Teda, Ïiaº, toto je môj prv˘ negatívny poznatok<br />
z realizovan˘ch novostavieb ãi rekon‰trukcií<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u v rokoch 2010 – 2011 s t˘m,<br />
Ïe t˘chto 30 stavieb nespæÀa medzinárodné<br />
kritériá energetickej hospodárnosti budov. Pre<br />
mÀa ako odborníka v oblasti architektúry, developingu<br />
a poradcu pre investiãné hospodárstvo<br />
v stavebníctve, pohybujúceho sa a pracujúceho<br />
v krajinách EÚ, je to veºmi ÈaÏko pochopiteºné,<br />
resp. absolútne nepochopiteºné!<br />
Sloven<strong>sk</strong>o, zdá sa, jednoducho, „zaspalo“ v˘voj<br />
v ‰etrení energiami, na ão jednoznaãne<br />
dopláca uÏívateº t˘chto stavieb, a v koneãnom<br />
dôsledku ‰tát a tieÏ Ïivotné prostredie.<br />
A ako tento „nedostatok“ odstrániÈ Jednoduchou<br />
a r˘chlou zmenou zákona a absolútne<br />
nekompromisnou kontrolou dodrÏiavania t˘chto<br />
zákonov a záväzn˘ch nariadení a predpisov<br />
s vysok˘mi finanãn˘mi postihmi za ich nedodrÏiavanie<br />
a nepovoºovanie tak˘chto energiami<br />
plytvajúcich, teda vysoko energeticky<br />
nároãn˘ch stavieb nielen poãas ich stavebnej<br />
realizácie, ale aj poãas ich prevádzky. Len<br />
málo odborníkom, napr., na Sloven<strong>sk</strong>u, je známe,<br />
Ïe v Rakú<strong>sk</strong>u 3 roky po <strong>sk</strong>olaudovaní<br />
stavby sa robí stavebná a energetická kontrola,<br />
ãi budova naozaj spotrebovala vyrátané,<br />
teda projektované mnoÏstvo energie. Ak sú<br />
rozdiely tejto „prevádzkovej“ spotreby oproti<br />
projektovanej vy‰‰ie, tak sú projektanti prísne<br />
sankcionovaní! ëalej pri uvedení kaÏdej<br />
novostavby ãi rekon‰trukcie do uÏívania sú povinní<br />
architekt, developer a dotknuté firmy<br />
pouãiÈ ich budúcich uÏívateºov o správnom<br />
pouÏívaní modernej techniky. Toto pouãenie je<br />
dôkladne zaprotokolované a povinné archivovaÈ<br />
min. 10 rokov. Pí‰em aj o súbore dôle-<br />
Ïit˘ch krokov, ktoré ale v koneãnom dôsledku<br />
priná‰ajú Ïelateºn˘ pozitívny v˘sledok.<br />
ëal‰ím poznatkom z osobnej obhliadky poroty<br />
bytov˘ch domov je extrémne nízka (ãesÈ<br />
v˘nimkám) profesionálna úroveÀ developerov.<br />
Neviem, ãi je na Sloven<strong>sk</strong>u známe, Ïe developer,<br />
napr., v Salzbur<strong>sk</strong>ej spolkovej krajine<br />
si musí urobiÈ ‰kolu developera, ktorá trvá<br />
niekoºko semestrov. Uãia sa tu v‰etky súvisiace<br />
predmety, ako stavebné zákony, financovanie,<br />
súkromne právo, stavebne kon‰trukcie<br />
atì. Po jej absolvovaní musí kaÏd˘ developer<br />
zloÏiÈ majstrov<strong>sk</strong>é <strong>sk</strong>ú‰ky, aby mohol túto profesiu<br />
vykonávaÈ a dostane na Àu certifikovanú<br />
koncesiu. Ja osobne som musel ako stavebn˘<br />
inÏinier a architekt (diplomy zí<strong>sk</strong>ané na rakú<strong>sk</strong>ych<br />
univerzitách) e‰te absolvovaÈ tieto<br />
<strong>sk</strong>ú‰ky, aj keì mám v Rakú<strong>sk</strong>u zloÏené ìal‰ie<br />
<strong>sk</strong>ú‰ky Baumeistra (staviteº), rakú<strong>sk</strong>y diplom<br />
a <strong>sk</strong>ú‰ky civilného inÏiniera. Toto je jednou z<br />
ciest - vzdelanie a certifikované vedomosti -,<br />
ktorú, po mnohoroãn˘ch <strong>sk</strong>úsenostiach v odvetví<br />
stavebníctva a v˘stavby nielen v Rakú<strong>sk</strong>u,<br />
odporúãam sloven<strong>sk</strong>ému stavebníctvu, aby<br />
reálny ãas na dosiahnutie európ<strong>sk</strong>ych ‰tandardov<br />
nebol pridlh˘ a zv˘‰ila sa v˘konnosÈ<br />
tohto odvetvia, ako hovorí aj preambula ‰tatútu<br />
súÈaÏe Stavba roka.<br />
Treba si aj na Sloven<strong>sk</strong>u uvedomiÈ, Ïe stavebná<br />
realizácia budovy ãi inÏinier<strong>sk</strong>ej stavby<br />
nie je iba kvalitn˘ urbanistick˘ a architektonick˘<br />
koncept ãi projekt, pekná fasáda, dobra<br />
funkcia a kvalitne u<strong>sk</strong>utoãnenie remeseln˘ch<br />
prác... Je to e‰te nieão dôleÏité navy‰e, a to hºadanie<br />
optimálneho rie‰enia jednej z ÈaÏi<strong>sk</strong>ov˘ch<br />
úloh tejto doby vo v‰etk˘ch vyspel˘ch<br />
krajinách sveta, ekológia a úspora energií.<br />
Ale ão mne osobne sa na Sloven<strong>sk</strong>u páãi, to<br />
sú budovy z ich zaujímav˘m architektonick˘m<br />
v˘razom, hmotovo-priestorov˘m rie‰ením a<br />
doplnením veºmi odváÏnymi modern˘mi prvkami,<br />
ktoré charakterizujú na‰u dobu... Tak<br />
isto stavebné realizácie zhotoviteºov – stavebn˘ch<br />
firiem – pouÏívaním pokrokov˘ch technológií,<br />
modern˘ch stavebn˘ch materiálov a<br />
v˘robkov, sú vo väã‰ine prípadov na patriãnej<br />
kvalitatívnej úrovni.<br />
Nedá mi e‰te nespomenúÈ projektovanie budov<br />
z hºadi<strong>sk</strong>a ich prevádzkovej nároãnosti. Tu<br />
vidím veºké rezervy aÏ nedostatky v neekonomickej<br />
dispozícii budov, vo veºk˘ch nevyuÏit˘ch<br />
teda stratov˘ch plochách a nízkej <strong>sk</strong>utoãnej<br />
vyuÏiteºnosti pôdorysov, ão spôsobuje nízka<br />
úroveÀ odbornosti nielen developerov, ale<br />
aj, Ïiaº, architektov a projektantov.<br />
Jednoznaãne sa dá na takmer v‰etk˘ch stavbách<br />
preãítaÈ obrov<strong>sk</strong>˘ pozitívny potenciál<br />
sloven<strong>sk</strong>ého stavebníctva, ktoré musí svoje<br />
priority v zmysle poÏiadaviek doby nasmerovaÈ<br />
správnou cestou, a je predpoklad, Ïe to urãite<br />
v reálnom ãase zvládne. DopomôcÈ k tomuto<br />
reálnemu ãasu si môÏe aj vyuÏitím <strong>sk</strong>úseností<br />
z okolit˘ch rozvinut˘ch európ<strong>sk</strong>ych<br />
krajín odborníkmi, ktorí pre‰li transformáciami<br />
celo‰tátnych energetick˘ch úspor aj v odvetví<br />
stavebníctva a v˘stavby vrátane prísnej<br />
ochrany Ïivotného prostredia.<br />
Arch. Dipl.- Ing. Stanislaus DUKAT<br />
Centrum vedecko-technick˘ch informácií SR<br />
Centrum vedecko-technick˘ch informácií SR (CVTI SR) je národné informaãné centrum a ‰pecializovaná vedecká<br />
kniÏnica so zameraním na jednotlivé technické odbory a vybrané oblasti prírodn˘ch, ekonomick˘ch a sociálnych vied.<br />
In‰titúcia bola zaloÏená v roku 1938 pod<br />
názvom Ústredná kniÏnica V·T, priãom vÏdy<br />
patrila k priekopníkom v zavádzaní nov˘ch<br />
kniÏniãn˘ch informaãn˘ch technológií. Poãas<br />
svojej viac ako 70-roãnej histórie niesla najdlh‰ie<br />
názov Sloven<strong>sk</strong>á technická kniÏnica.<br />
Zmena názvu do súãasnej podoby v roku<br />
1996 priniesla aj roz‰írenie ‰tandardn˘ch<br />
kniÏniãn˘ch sluÏieb o nové aktivity. Rozvoj<br />
nekniÏniãn˘ch sluÏieb sa naplno rozbehol od<br />
roku 2007.<br />
V súãasnosti je poslaním CVTI SR prispievaÈ<br />
k rozvoju vedy a techniky na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
najmä budovaním a prevádzkou komplexn˘ch<br />
informaãn˘ch systémov pre v˘<strong>sk</strong>um<br />
a v˘voj. CVTI SR zabezpeãuje prevádzku<br />
a rozvoj Centrálneho informaãného portálu<br />
pre v˘<strong>sk</strong>um, v˘voj a inovácie (CIP VVI),<br />
Centrálneho registra evidencie publikaãnej a<br />
umeleckej ãinnosti (CREPâ/CREUâ), Centrálneho<br />
registra závereãn˘ch a kvalifikaãn˘ch<br />
prác (CRZP) a naÀ napojeného Systému na<br />
odhaºovanie plagiátov pre potreby sloven<strong>sk</strong>˘ch<br />
akademick˘ch a v˘<strong>sk</strong>umn˘ch in‰titúcií,<br />
tzv. antiplagiátor<strong>sk</strong>ého systému (APS).<br />
ëal‰ou v˘znamnou aktivitou je budovanie<br />
národnej infra‰truktúry na podporu transferu<br />
technológií a po<strong>sk</strong>ytovanie sluÏieb v oblasti<br />
patentov˘ch informácií (stredi<strong>sk</strong>o PATLIB).<br />
Okrem t˘chto aktivít implementuje CVTI SR<br />
tri národné projekty spolufinancované zo<br />
‰trukturálnych fondov EÚ v rámci Operaãného<br />
programu V˘<strong>sk</strong>um a v˘voj a dva medzinárodné<br />
projekty (OP Stredná Európa a OP Juhov˘chodná<br />
Európa), ktoré sú zamerané na<br />
zabezpeãenie komplexn˘ch podporn˘ch slu-<br />
Ïieb pre vedeckú komunitu na Sloven<strong>sk</strong>u.<br />
CVTI SR<br />
Lamaã<strong>sk</strong>á cesta 8/A<br />
811 04 Bratislava<br />
tel: +421 2 69253 102<br />
e-mail: cvti@cvtisr.<strong>sk</strong>
S L O V E N S K O - R A K Ú S K Á<br />
S P O L U P R Á C A<br />
Najbliωí susedia sa pravdepodobne najlep‰ie poznajú. V Ïivote to v‰ak b˘va ãasto práve naopak.<br />
Aj preto je pozícia veºvyslanca Rakú<strong>sk</strong>ej republiky na Sloven<strong>sk</strong>u nie práve závideniahodná.<br />
Na prv˘ pohºad bezproblémové vzÈahy, na prv˘ pohºad len pozitívne úlohy.<br />
âi to tak naozaj je, o tom sa J. E. Markus WUKETICH, veºvyslanec Rakú<strong>sk</strong>ej republiky<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u, porozprával pre Parlamentn˘ kuriér s Petrom Zemaníkom.<br />
Stále viac zrastáme spolu<br />
Excelencia, ste vo svojom úrade 14 mesiacov,<br />
takÏe môÏete posúdiÈ úroveÀ na‰ich bilaterálnych<br />
vzÈahov. Ako ich vidíte Kde sú<br />
na‰e silné, ale aj slabé miesta Zdá sa, ako<br />
keby tieto vzÈahy boli bezproblémové, uÏ<br />
len kvôli tomu, Ïe koneãne existujeme v<br />
jednom spoloãnom európ<strong>sk</strong>om priestore.<br />
Je to naozaj tak, alebo sa pod pokojn˘m<br />
povrchom <strong>sk</strong>r˘vajú nezodpovedané otázky<br />
Nenazval by som ich bezproblémov˘mi, ale<br />
excelentn˘mi. Máme veºmi priateº<strong>sk</strong>é vzÈahy,<br />
nad‰tandardne pestované. Vznikajú kontakty<br />
na v‰etk˘ch úrovniach ãasto aj bez toho, aby<br />
sme o tom vedeli, ão je len potvrdením toho,<br />
ako dobre fungujú. MôÏeme bez obavy povedaÈ,<br />
Ïe Sloven<strong>sk</strong>o a Rakú<strong>sk</strong>o sú spojené nielen<br />
dejinami, alebo kultúrnymi tradíciami,<br />
ale stále viac aj nespoãetn˘mi osobn˘mi<br />
vzÈahmi a ãoraz silnej‰ím hospodár<strong>sk</strong>ym partnerstvom.<br />
Sloven<strong>sk</strong>o sa uÏ prepracovalo k<br />
najdôleÏitej‰ím desiatim exportérom do Rakú<strong>sk</strong>a,<br />
dokonca pred krajinami, ako Belgicko,<br />
·paniel<strong>sk</strong>o alebo ·véd<strong>sk</strong>o. A naopak, Rakú<strong>sk</strong>o<br />
je tretím najväã‰ím investorom u vás<br />
– pôsobí tu 1 800 rakú<strong>sk</strong>ych firiem a tie patria<br />
k dôleÏit˘m zamestnávateºom na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
– ão zvy‰uje v˘znam na‰ich dobr˘ch hospodár<strong>sk</strong>ych<br />
vzÈahov, ktoré prispievajú k zvy-<br />
‰ovaniu prosperity va‰ej krajiny.<br />
Urãite nie je jednoduché, vybudovaÈ dobré<br />
hospodár<strong>sk</strong>e vzÈahy a dozaista nie je<br />
jednoduché ich aj udrÏaÈ. Preto by som sa<br />
rád op˘tal, ãi vidíte e‰te rezervy v ich rozvoji,<br />
alebo, nebodaj, dokonca aj ohrozenie<br />
ich fungovania<br />
Treba povedaÈ, Ïe takéto mimoriadne dobré<br />
hospodár<strong>sk</strong>e vzÈahy sú v˘sledkom dlhoroãného<br />
úsilia o obnovenie a nadviazanie tradiãn˘ch<br />
kontaktov, ktoré umoÏnil pád Ïeleznej<br />
opony. Rakú<strong>sk</strong>e firmy boli medzi prv˘mi,<br />
ktoré zaãali investovaÈ na Sloven<strong>sk</strong>u a dnes<br />
zbierame ovocie dobr˘ch rozhodnutí. Samozrejme,<br />
Ïe aj tieto vzÈahy treba pestovaÈ, ale<br />
obidve krajiny sme uÏ, na‰Èastie, v jednom európ<strong>sk</strong>om<br />
trhovom priestore, máme spoloãnú<br />
menu – euro – a t˘m sme si vytvorili veºmi<br />
dobré predpoklady, aby sa na‰e hospodár<strong>sk</strong>e<br />
vzÈahy úspe‰ne rozvíjali aj v budúcnosti. Je<br />
otázkou, ako silno sa na t˘chto vzÈahoch prejaví<br />
globálna hospodár<strong>sk</strong>a situácia, ale pod-<br />
ºa môjho názoru sa budú obchodné vzÈahy a<br />
v˘mena tovarov medzi na‰imi krajinami aj naìalej<br />
dobre rozvíjaÈ. âísla hovoria za v‰etko,<br />
veì rakú<strong>sk</strong>y export na Sloven<strong>sk</strong>o stúpol v<br />
prv˘ch ôsmich mesiacoch tohto roka v porovnaní<br />
s rovnak˘m obdobím minulého roka o<br />
12 % a sloven<strong>sk</strong>˘ export do Rakú<strong>sk</strong>a v rovnakom<br />
ãasovom porovnaní dokonca o 29 %.<br />
A to je ìal‰ia téma, ktorej by som sa rád dotkol.<br />
Trvalo dosÈ dlh˘ ãas, k˘m sa Sloven<strong>sk</strong>o<br />
prepracovalo do Európ<strong>sk</strong>ej únie a prvé<br />
roky ná‰ho úãinkovania boli veºmi pozitívne,<br />
ão sa prejavilo aj na‰ej bilaterálnej bilancii,<br />
ako ste to uÏ spomenuli. Takisto ná‰<br />
vstup do eurozóny bol prijatí spoãiatku<br />
pozitívne, dnes sa situácia a verejná mienka<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u tro‰ku mení. Ako hodnotíte<br />
súãasnú situáciu v EÚ a eurozóne<br />
Sme naozaj ohrození v samotnej podstate<br />
spoloãnej meny, alebo sme uÏ prekonali<br />
najkomplikovanej‰ie obdobie<br />
Je treba naozaj priznaÈ, Ïe situácia je komplikovaná.<br />
Jedno vrcholné stretnutie strieda<br />
druhé a politické ‰piãky sa snaÏia reagovaÈ ão<br />
najefektívnej‰ie. Koncom októbra boli prijaté<br />
zásadné rozhodnutia, ktoré nielenÏe reagovali<br />
na vzniknutú situáciu ãi uÏ v Grécku alebo<br />
v Talian<strong>sk</strong>u, ale rozhodnutia, ktoré do veºkej<br />
miery majú prinútiÈ v‰etky vlády k rozumnému<br />
hospodáreniu vo vlastn˘ch krajinách.<br />
Myslím si, Ïe EÚ ako celok urobila veºk˘ krok<br />
vpred a podarilo sa jej, aspoÀ zatiaº, stabilizovaÈ<br />
dôveru finanãn˘ch trhov práve nav˘‰ením<br />
finanãn˘ch záruk v eurovale. Trhy to aj<br />
pozitívne prijali. Ale t˘m sa na‰a úloha a práca<br />
nekonãí, pretoÏe musíme naìalej pracovaÈ<br />
na precizovaní podmienok vzájomnej pomoci<br />
zadlÏen˘m krajinám, ako má a môÏe Európ<strong>sk</strong>y<br />
finanãn˘ stabilizaãn˘ nástroj (EFSF)<br />
v praxi fungovaÈ, upokojiÈ finanãné trhy tak,<br />
aby sa Európa mohla vrátiÈ k stabilnej, pokojne<br />
situácii. Na druhej strane sa takto musí zv˘-<br />
‰iÈ hospodár<strong>sk</strong>a konvergenciu v rámci EÚ a<br />
zvlá‰È ‰tátov eurozóny, ão znamená, Ïe jednot-<br />
46
S L O V E N S K O - R A K Ú S K Á<br />
S P O L U P R Á C A<br />
livé krajiny a ‰táty majú pred sebou e‰te kus<br />
roboty. Je jasné, Ïe práve v tak˘chto ÈaÏk˘ch<br />
ãasoch sa vynárajú otázky ºudí, kam a ako<br />
smeruje euro, kam a ako smerujú ‰táty v rámci<br />
eurozóny, ãi bolo dobr˘m rozhodnutím<br />
euro prijaÈ alebo nie. V takomto prípade e‰te<br />
silnej‰ie vystupujú do popredia otázky spravodlivosti<br />
a solidarity medzi ‰tátmi, medzi<br />
ºuìmi. Ale musím povedaÈ, Ïe na‰ou najvy‰-<br />
‰ou prioritou musí zostaÈ stability eurozóny,<br />
lebo to je základ ná‰ho spoloãného hospodárenia.<br />
Ak sa nám nepodarí tento základ udrÏaÈ<br />
a stabilizovaÈ, budeme ãeliÈ mnoh˘m negatívnym<br />
dopadom.<br />
Udalosti sa v t˘chto dÀoch r˘chlo striedajú,<br />
ako ste uÏ spomenuli. Ale napriek tomu,<br />
zdá sa, sme e‰te nedosiahli uspokojujúce a<br />
upokojujúce v˘sledky. Dá sa vôbec predpokladaÈ<br />
alebo naãrtnúÈ ãasov˘ rozvrh na<br />
dosiahnutie pokojnej atmosféry Ako dlho<br />
to bude celé trvaÈ Samozrejme, Ïe to do<br />
veºkej miery závisí aj od r˘chlosti, s akou<br />
budú jednotlivé ‰táty ochotné prijaÈ aj politické<br />
rozhodnutia – mám na mysli Talian<strong>sk</strong>o,<br />
Grécko, ·paniel<strong>sk</strong>o, ale aj iné krajiny.<br />
Nálada na finanãn˘ch trhoch je mimoriadne<br />
nervózna, ËaÏko to k ãomukoºvek prirovnaÈ,<br />
pretoÏe sme podobnú situácii e‰te neza-<br />
Ïívali, ale k˘m pred vypuknutím finanãnej krízy<br />
v roku 2008 na rovnakú situáciu trhy a ratingové<br />
agentúry reagovali úplne inak, alebo<br />
nereagovali vôbec, dnes sú nervózne z najmen‰ích<br />
zmien a negatívnych signálov a reagujú<br />
okamÏite. Samozrejme, Ïe je to veºká v˘zva<br />
pre celú EÚ, ale iba v takomto veºkom<br />
kontexte sa dajú nájsÈ odpovede na tieto otázky.<br />
Aj keì je cesta k nim veºmi t⁄nistá a strmá.<br />
Veì 27 krajín EÚ a z toho 17 krajín eurozóny<br />
potrebuje ist˘ ãas, k˘m nájde spoloãn˘<br />
konsenzus a spoloãnú víziu. A ão a t˘ka ãasového<br />
rozvrhu – je predpoklad a odhodlanie,<br />
nájsÈ pravidlá na ãinnosÈ EFSF do decembra<br />
tohto roka. Je to mimoriadne veºká v˘zva, ale<br />
musí sa nám to podariÈ. Opatrenia na zlep‰enie<br />
hospodár<strong>sk</strong>o-politického riadenia sa majú<br />
presadiÈ v roku 2012. Predsavzatia sú jedna<br />
vec, ale globálna hospodár<strong>sk</strong>a situácia môÏe<br />
tieto odhodlania ovplyvniÈ tieÏ negatívne,<br />
pretoÏe v‰etky ekonomiky sú medzi sebou<br />
veºmi tesne poprepájané. Dot˘ka sa to predov‰etk˘m<br />
tzv. mal˘ch ekonomík, ktoré sú silno<br />
proexportne nastavené a závisia od svojej<br />
exportnej v˘konnosti – ako napríklad Sloven<strong>sk</strong>o<br />
a aj Rakú<strong>sk</strong>o.<br />
Ale na druhej strane si musíme byÈ vedomí,<br />
Ïe EÚ a eurozóna nemajú inú moÏnosÈ, len<br />
túto situáciou zvládnuÈ a ísÈ spoloãnou cestou,<br />
ak chcú preÏiÈ.<br />
T˘m sa môÏeme akoby vrátiÈ na zaãiatok<br />
ná‰ho rozhovoru, pretoÏe sme to spomenuli<br />
u Ï viackrát, Ïe sme navzájom dokonale<br />
hospodár<strong>sk</strong>y a ekonomicky poprepletaní.<br />
To v‰ak znamená, Ïe musíme denno-denne<br />
rie‰iÈ praktické otázky existencie, ktoré<br />
sa t˘kajú nielen ekonomiky, ale aj beÏného<br />
Ïivota. Hovorím o kultúrnej v˘mene,<br />
kultúrnom obohacovaní sa. Myslíte, Ïe aj<br />
na tomto poli robíme pokroky, alebo je to<br />
tieÏ negatívne ovplyvnené hospodár<strong>sk</strong>ou situáciou<br />
Je úplne jasné, Ïe umenie a kultúra je faktor<br />
ºud<strong>sk</strong>ej existencie, ktor˘ ºudí zbliÏuje. A<br />
kultúrna politika je jedn˘m zo stavebn˘ch<br />
kameÀov rakú<strong>sk</strong>ej zahraniãnej politiky. Rakú<strong>sk</strong>o<br />
si na tom veºmi zakladá a to sa nezmení<br />
ani kvôli komplikovanej hospodár<strong>sk</strong>ej situácii.<br />
K na‰ej kultúrnej v˘mene prispievajú<br />
hlavne Kultúrne fórum v Bratislave a Sloven<strong>sk</strong>˘<br />
in‰titút vo Viedni. A tieto dve in‰titúcie<br />
zohrávajú v na‰om vzájomnom spoznávaní sa<br />
veºkú úlohu. V spoznávaní umelcov, diel,<br />
hodnôt, ale aj ºudí navzájom. Preto vidím<br />
na‰u kultúrnu budúcnosÈ optimisticky, najmä,<br />
ak si uvedomíme, koºko spoloãn˘ch a umelecky<br />
hodnotn˘ch projektov sme za tie desiatky<br />
rokov uÏ zrealizovali. Za v‰etky spomeniem<br />
projekt ná‰ho Kultúrneho fóra, ktoré<br />
iniciovalo sponzorstvá rakú<strong>sk</strong>ych firiem na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u, aby financovali v˘lety odborn˘m<br />
v˘kladom pre takmer 400 sloven<strong>sk</strong>˘ch ‰kolákov<br />
na tohtoroãnú Dolnorakú<strong>sk</strong>u v˘stavu.<br />
Bolo to o to zaujímavej‰ie, Ïe práve v tomto<br />
období bola spomínaná v˘stava usporiadaná<br />
so zreteºom na sloven<strong>sk</strong>ého náv‰tevníka, tak-<br />
Ïe sprievodné texty a materiály boli v troch<br />
jazykoch, nemecky, anglicky a sloven<strong>sk</strong>y.<br />
Musím spomenúÈ aj podujatie v rámci Lisztovho<br />
roku, kedy sa rakú<strong>sk</strong>y klavirista Paul<br />
Gulda spolu s kapelou Cigán<strong>sk</strong>i diabli pokúsili<br />
vypátraÈ spoloãné ãrty a vplyv cigán<strong>sk</strong>ej<br />
a ºudovej hudby na Lisztovu tvorbu a prezentovali<br />
ich na jednom úÏasnom koncerte v<br />
Bratislave. ëal‰ím, v<strong>sk</strong>utku celoeuróp<strong>sk</strong>ym<br />
projektom, je hudobn˘ projekt „Accentus<br />
musicalis“, v rámci ktorého existuje spolupráca<br />
Univerzity pre hudbu a v˘tvarné umenie vo<br />
Viedni s Vysokou ‰kolou múzick˘ch umení v<br />
Bratislave, a ktorého cieºom je na‰tudovanie<br />
a interpretácia, spojená s vydaním pôvodnej<br />
starej hudby. Na tomto projekte spolupracovali<br />
nielen rakú<strong>sk</strong>i a sloven<strong>sk</strong>í ‰tudenti, ale aj<br />
‰tudenti z ìal‰ích 13 krajín Európy, ãím sa podieºali<br />
na zachovaní veºkého kultúrneho dediãstva<br />
na na‰om To je v mojich oãiach <strong>sk</strong>utoãne<br />
európ<strong>sk</strong>y projekt. kontinente.<br />
Dalo by sa o tak˘chto projektoch hovoriÈ<br />
celé hodiny, ale chcel by som pri tejto príleÏitosti<br />
predsa len pripomenúÈ, Ïe to e‰te<br />
celkom nedávno nebolo také samozrejmé.<br />
Práve v novembri sme si pripomenuli zásadné<br />
udalosti, ktor˘ch v˘sledkom je aj<br />
to, Ïe sa môÏeme rozprávaÈ o tak˘chto projektoch<br />
a bilaterálnej spolupráci. Ale v tejto<br />
súvislosti mi nedá nesp˘taÈ sa, ako predov‰etk˘m<br />
mlad˘m ºuìom, ktorí nemajú<br />
inú <strong>sk</strong>úsenosÈ, neÏ tú, v ktorej teraz Ïijeme,<br />
pripomenúÈ, Ïe to, ão ich obklopuje, nie je<br />
také samozrejmé, Ïe o súãasné hodnoty<br />
treba stále a znovu zabojovaÈ<br />
Myslím si, Ïe aj tu je predov‰etk˘m nezastupiteºná<br />
úloha kultúry a umenia. Som presvedãen˘,<br />
Ïe práve kultúra dokáÏe najlep‰ie<br />
sprostredkovaÈ tie hodnoty, o ktoré ste vtedy<br />
bojovali, o ktoré ide aj dnes. Treba pripomínaÈ,<br />
Ïe viac ako 40 rokov umelého rozdelenia<br />
Ïeleznou oponou mnohé pokrivilo, zmenilo,<br />
posunulo. To, ão tu predt˘m bolo, ºud<strong>sk</strong>á spolupatriãnosÈ,<br />
porozumenie, zrazu zostalo na<br />
jednej i druhej strane Ïeleznej opony. Na‰e<br />
vzájomné spájanie a otváranie sa je preto urãit˘<br />
proces. A práve kultúra dokáÏe sprostredkovaÈ<br />
pocit blízkosti a porozumenia a ºudia<br />
ho – na‰Èastie – znovu nachádzajú. A je<br />
jedno, ãi sa to deje na regionálnej ãi lokálnej<br />
úrovni, ale práve vìaka dlhoroãnému rozdeleniu,<br />
máme ão dobiehaÈ a spoznávaÈ. A to je<br />
jednou z veºk˘ch úloh veºvyslanectva, aby<br />
sme aj na‰im priãinením prispeli v di<strong>sk</strong>usiách<br />
ãi priamom stretávaní sa sloven<strong>sk</strong>˘ch ãi<br />
rakú<strong>sk</strong>ych osobností s mlad˘mi ºuìmi k sprostredkovaniu<br />
pocitov a <strong>sk</strong>úseností, ktoré sú<br />
síce neprenosné, no môÏu priblíÏiÈ to, ão mladí<br />
ºudia nezaÏili. A práve tak zrastáme stále<br />
viac spolu.<br />
A na záver azda: máte osobné motto, alebo<br />
túÏbu, ktorú chcete v rámci svojej misie<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u splniÈ<br />
NuÏ, nenaz˘val by som to mottom, ale<br />
chcel by som pokraãovaÈ v rozvíjaní na‰ich bilaterálnych<br />
vzÈahov, ão dozaista vìaka ich<br />
vysokej úrovni nie je také ºahké. Mojím cie-<br />
ºom je e‰te viac posilniÈ prezenciu Rakú<strong>sk</strong>a a<br />
jeho in‰titúcií na Sloven<strong>sk</strong>u, rád by som im<br />
dal väã‰iu váhu, viac publicity. Mám na mysli<br />
etablovanie jedného, dvoch honorárnych<br />
konzulátov na Sloven<strong>sk</strong>u a zriadenie Rakú<strong>sk</strong>ej<br />
kniÏnice v centrálnej ãasti va‰ej prekrásnej<br />
krajiny.<br />
47
S L O V E N S K É S T A V E B N Í C T V O<br />
V roku 1992 sa nielen pre stavebn˘ch inÏinierov na Sloven<strong>sk</strong>u, ale z rôznych hºadí<strong>sk</strong> aj pre jeho obãanov<br />
udiala v˘znamná udalosÈ. Trvalo ‰tyridsaÈjeden rokov, k˘m sa im splnilo Ïelanie obnoviÈ u nás ãinnosÈ<br />
inÏinier<strong>sk</strong>ej komory, zameranej na presadenie odbornosti a kvality v stavebnej ãinnosti. Krivdy, ktoré<br />
napáchal zákon z 31. decembra 1951 o zru‰ení InÏinier<strong>sk</strong>ej komory, patria dnes aspoÀ ãiastoãne minulosti.<br />
Sloven<strong>sk</strong>á komora<br />
stavebn˘ch inÏinierov –<br />
20 rokov obnovenia ãinnosti<br />
prof. Ing. Du‰an MAJDÚCH, PhD.<br />
Absolvent Stavebnej fakulty SV·T v Bratislave<br />
(1960 – ‰pecializácia cesty – mosty).<br />
Do roku 2001 pracoval ako pedagóg na katedre betónov˘ch<br />
kon‰trukcií a mostov Stavebnej fakulty STU v Bratislave.<br />
Od roku 1991 profesor v odbore teória a kon‰trukcie<br />
inÏinier<strong>sk</strong>ych stavieb. V rokoch 2002 – 2003: Ústav súdneho<br />
znalectva Stavebnej fakulty STU – garant doktorand<strong>sk</strong>ého<br />
‰túdia. Autor a spoluautor: monografie – Oporné múry<br />
a podzemné steny (1982), Zásady vystuÏovania betónov˘ch<br />
kon‰trukcií (1984), Rie‰enie betónov˘ch kon‰trukcií v praxi<br />
(1986), ako aj viacer˘ch vysoko‰kol<strong>sk</strong>˘ch uãebníc a textov.<br />
Vedecko-v˘<strong>sk</strong>umná ãinnosÈ: diagnostika a rekon‰trukcia<br />
betónov˘ch kon‰trukcií, anal˘za príãin porúch, posudzovaním<br />
zaÈaÏiteºnosti betónov˘ch mostov.<br />
Nositeº viacer˘ch ocenení, napr.: Národného komitétu fib za<br />
celoÏivotn˘ príspevok k rozvoju betónov˘ch kon‰trukcií (2006),<br />
Uznanie za zásluhy o rozvoj rezortu od 1. podpredsedu vlády<br />
a ministra dopravy, v˘stavby a regionálneho rozvoja (2011) atì.<br />
Po novembri 1989 aj medzi stavebn˘m inÏiniermi<br />
vznikali iniciatívy na obnovenie ãinností<br />
zakázan˘ch stavov<strong>sk</strong>˘ch organizácií. UÏ zaãiatkom<br />
roku 1990 sa konal obnovovací zjazd<br />
Sloven<strong>sk</strong>ého zväzu stavebn˘ch inÏinierov. Práve<br />
v tomto zväze spoluprácou so Spolkom architektov<br />
Sloven<strong>sk</strong>a, vznikla aj my‰lienka na<br />
ur˘chlené obnovenie ãinnosti oboch stavov<strong>sk</strong>˘ch<br />
komôr, a to Sloven<strong>sk</strong>ej komory architektov<br />
(SKA) a Sloven<strong>sk</strong>ej komory stavebn˘ch in-<br />
Ïinierov (SKSI).<br />
Realizátormi my‰lienky boli predov‰etk˘m<br />
známe vedecké kapacity v oblasti inÏinier<strong>sk</strong>ych<br />
stavieb a pozemn˘ch stavieb prof. Ing. Jozef<br />
Trokan (†2002), Ing. Peter Horeck˘ a Ing. Dr.<br />
Juraj Kozák, CSc. (†2003).<br />
Úsilie bolo zav⁄‰ené 28. februára 1992 prijatím<br />
zákona Sloven<strong>sk</strong>ej národnej rady ã. 138 o<br />
autorizovan˘ch architektoch a autorizovan˘ch<br />
stavebn˘ch inÏinieroch s jeho úãinnosÈou od 1.<br />
júna 1992.<br />
Minister v˘stavby a stavebníctva Sloven<strong>sk</strong>ej<br />
republiky vymenoval s úãinnosÈou od 1. 6. 1992<br />
prípravn˘ v˘bor SKSI v zloÏení: predseda Ing.<br />
Stanislav Schuster (†2011), ãlenovia Ing. Peter<br />
Horeck˘, Ing. Peter Polák, Ing. Jozef RuÏan<strong>sk</strong>˘,<br />
CSc. a doc. Ing. Jozef Zvara (†2004). Tento<br />
v˘bor spoloãne so zástupcami poboãiek Sloven<strong>sk</strong>ého<br />
zväzu stavebn˘ch inÏinierov pripravili na<br />
ustanovujúce valné zhromaÏdenie základné dokumenty<br />
– ‰tatút, autorizaãn˘ poriadok a ìal‰ie<br />
vnútorné poriadky.<br />
Ustanovujúce valné zhromaÏdenie SKSI sa<br />
u<strong>sk</strong>utoãnilo 28. novembra 1992 v aule Stavebnej<br />
fakulty Sloven<strong>sk</strong>ej technickej univerzity v<br />
Bratislave. Zúãastnilo sa na Àom 542 autorizovan˘ch<br />
a dobrovoºn˘ch ãlenov, ktorí zvolili orgány<br />
komory. Predsedom SKSI sa stal Ing. Stanislav<br />
Schuster.<br />
Prvé zasadnutie predstavenstva SKSI bolo<br />
27. januára 1993. Predseda predloÏil predstavu<br />
o práci Úradu komory. Po neprijatí jeho návrhu<br />
z funkcie predsedu odstúpil.<br />
E‰te v tom istom roku, 29. mája 1993, sa<br />
u<strong>sk</strong>utoãnilo ìal‰ie valné zhromaÏdenie v Bratislave.<br />
Vo voºbách boli zvolení za predsedu Ing.<br />
Ján Kyseº a podpredsedu doc. ·tefan Grambliãka,<br />
PhD.<br />
Na mimoriadnom valnom zhromaÏdení v<br />
Ban<strong>sk</strong>ej Bystrici 11. apríla 2003 bol za predsedu<br />
zvolen˘ prof. Ing. Du‰an Majdúch, PhD.<br />
Po obnovení ãinnosti komory nastala mravãia<br />
práca autorizácie. Komora bez finanãnej podpory<br />
zvonka musela zabezpeãovaÈ svoje ãinnosti zo<br />
základn˘ch ãlen<strong>sk</strong>˘ch príspevkov.<br />
Základn˘ zákon ã. 138/199 Zb. o autorizovan˘ch<br />
architektoch a autorizovan˘ch inÏinieroch<br />
sa viackrát novelizoval a upravoval Ïivotne dôleÏitú<br />
úlohu udeºovania a uznávania autorizácie.<br />
Z pohºadu stavebn˘ch inÏinierov boli v˘znamné<br />
v˘sledky rokovaní s generálnym riaditeºstvom<br />
pre vnútorn˘ trh Európ<strong>sk</strong>ej komisie o<br />
uznávaní kvalifikácie pre v˘kon povolania architekt<br />
a voºného pohybu osôb – autorizovaní stavební<br />
inÏinieri so zodpovedajúcim vzdelaním<br />
môÏu vykonávaÈ komplexné architektonické a in-<br />
Ïinier<strong>sk</strong>e sluÏby v celej ‰kále na‰ich kategórií.<br />
A sú aj ìal‰ie v˘znamné úlohy komory – vykonávanie<br />
<strong>sk</strong>ú‰ok odbornej spôsobilosti pre ãinnosti<br />
stavbyvedúci a stavebn˘ dozor.<br />
Novátor<strong>sk</strong>é postavenie komory bolo pri zavádzaní<br />
Smernice Európ<strong>sk</strong>ej únie o energetickej<br />
hospodárnosti budov a zostavení obsahovej<br />
náplne k <strong>sk</strong>ú‰ke odbornej spôsobilosti pre energetickú<br />
certifikáciu budov.<br />
ËaÏké obdobie bolo v rokoch 2003 aÏ 2004,<br />
po predloÏení návrhu vlády Sloven<strong>sk</strong>ej republiky<br />
na zru‰enie komory a jej transformáciu na<br />
dobrovoºné zdruÏenie.<br />
Komora musela preukazovaÈ, Ïe v Ïiadnom<br />
prípade neeliminuje konkurenãné prostredie na<br />
podnikateº<strong>sk</strong>om trhu. Naopak, svojimi aktivitami<br />
podporuje korektné konkurenãné podnikateº<strong>sk</strong>é<br />
prostredie. Podieºa sa na overovaní dodrÏiavania<br />
trvalej ãestnej súÈaÏe a pomáha zamedzeniu<br />
vstupu nekompetentn˘ch osôb na stavebn˘<br />
trh a do celého procesu v˘stavby.<br />
V koneãnom dôsledku nedo‰lo k zru‰eniu komory,<br />
museli sa v‰ak upraviÈ vnútorné poriadky.<br />
Vo vnútorn˘ch poriadkoch sú jednoznaãne<br />
stanovené kompetencie jednotliv˘ch volen˘ch<br />
orgánov a poriadky dávajú ãlenom moÏnosÈ odvolania<br />
sa proti rozhodnutiu volen˘ch orgánov.<br />
Komora priebeÏne úzko spolupracuje so Sloven<strong>sk</strong>ou<br />
komorou architektov, Komorou geodetov<br />
a kartografov, Sloven<strong>sk</strong>˘m zväzom stavebn˘ch<br />
inÏinierov, Zväzom stavebn˘ch podnikateºov<br />
Sloven<strong>sk</strong>a, stavebn˘mi fakultami sloven<strong>sk</strong>˘ch<br />
univerzít, ZdruÏením pre rozvoj sloven<strong>sk</strong>ej<br />
architektúry a stavebníctva – ABF Slovakia<br />
a ZdruÏením pre stavebné právo Sloven<strong>sk</strong>a.<br />
Hºadáme moÏnosti a spoloãné postupy pri rie-<br />
‰ení problematiky, predov‰etk˘m v legislatívnej<br />
oblasti, celoÏivotnom vzdelávaní fyzick˘ch osôb<br />
a právnick˘ch osôb a tvorbe vykonávacích predpisov.<br />
Z tak˘chto úspe‰n˘ch aktivít moÏno spomenúÈ,<br />
napr. celo‰tátnu súÈaÏ realizovan˘ch stavieb<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u a dnes nielen príslu‰nej odbornej<br />
verejnosti známu Stavbu roka. Vo verejnej prezentácii<br />
hlavn˘ch úãastníkov realizácie zaslúÏene<br />
pribudli tí najmenej zverejÀovaní, ale s vysok˘mi<br />
zásluhami na kvalite komplexnej realizácie<br />
stavieb, a to: projektant architektonickej ãasti,<br />
projektant rozhodujúcej odbornej ãasti, hlavn˘<br />
stavbyvedúci a stavebn˘ dozor. ëalej sú to dve<br />
celo‰tátne vysoko‰kol<strong>sk</strong>é súÈaÏe: Cena ZdruÏenia<br />
pre rozvoj sloven<strong>sk</strong>ej architektúry a stavebníctva<br />
– ABF Slovakia – Bakalár a InÏinier<strong>sk</strong>a<br />
48
S L O V E N S K É S T A V E B N Í C T V O<br />
cena (celo‰tátna súÈaÏ diplomov˘ch prác inÏinier<strong>sk</strong>eho<br />
‰túdia stavebn˘ch, strojníckych a elektrotechnick˘ch<br />
fakúlt sloven<strong>sk</strong>˘ch univerzít). Sú<br />
pomerne ‰iroko medializované ako jednoznaãná<br />
vizitka úrovne v˘uãby na dotknut˘ch vysok˘ch<br />
‰kolách a motiváciou ‰tudentov ku kvalite ãi uÏ<br />
závereãn˘ch bakalár<strong>sk</strong>ych prác, ãi diplomov˘ch<br />
prác, ako aj k zdravej súÈaÏivosti.<br />
Vysok˘m ‰tandardom moÏno oznámkovaÈ<br />
súãinnosÈ komory so zahraniãn˘mi profesijn˘mi<br />
komorami a spolkami.<br />
Komora sa trvalo zúãastÀuje akcií spájania síl<br />
stavbár<strong>sk</strong>ych organizácií v rámci Európ<strong>sk</strong>ej únie<br />
a súãasne patrí medzi zakladajúcich ãlenov Európ<strong>sk</strong>ej<br />
rady inÏinier<strong>sk</strong>ych komôr v roku 2003.<br />
Aktívna je aj spolupráca inÏinierov komôr<br />
krajín Vy‰ehrad<strong>sk</strong>ej ‰tvorky (V4). UÏ v roku<br />
1994 sa z iniciatívou komory u<strong>sk</strong>utoãnilo 1.<br />
zasadnutie inÏinier<strong>sk</strong>ych komôr a organizácií<br />
krajín V4 v Bratislave. Ich ostatné zasadnutie<br />
bolo v októbri 2011 v poº<strong>sk</strong>om Vroclave. V<br />
rámci spolupráce boli vydané ‰tyri diely publikácie<br />
„Technické pamiatky V4“, v ktor˘ch sú<br />
prezentované prekrásne stavby na‰ich predkov.<br />
Do budúcnosti je dôleÏitou úlohou komory<br />
zachytiÈ reguláciu povolaní a mobilitu fyzick˘ch<br />
a právnick˘ch osôb v rámci Európ<strong>sk</strong>ej<br />
únie, rovnako aj liberalizáciu trhov.<br />
V ostatnom ãase sa odborné dianie v komore<br />
presúva na regionálne zdruÏenia v Bratislave,<br />
Trnave, Îiline, Ban<strong>sk</strong>ej Bystrici a Ko‰iciach.<br />
Komora vlastní priestory na ãinnosÈ odborn˘ch<br />
sekcií.<br />
A takto komora, vybavená priestormi na ãinnosÈ<br />
odborn˘ch sekcií – s odborníkmi, inÏiniermi<br />
projektantmi, autorizovan˘mi fyzick˘mi i<br />
právnick˘mi osobami, aj fyzick˘mi osobami s<br />
osvedãeniami stavebn˘ dozor ãi stavbyvedúci –,<br />
ponúka aj obãanom Ïijúcim nielen na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
pri ich rôznych staviteº<strong>sk</strong>˘ch aktivitách tie<br />
svoje prísne „certifikované“ sluÏby, a hneì i s jej<br />
odborníkmi. Treba uÏ raz aj na Sloven<strong>sk</strong>u <strong>sk</strong>oncovaÈ<br />
s „naturizmom“ a jeho negatívnymi dôsledkami<br />
na nie lacn˘ch stavbách, ktoré po ich <strong>sk</strong>onãení<br />
nároãn˘mi opravami a úpravami vyÈahujú<br />
ìal‰ie nie malé peniaze z vreciek obãanov.<br />
Na záver musím kon‰tatovaÈ, Ïe zákonom<br />
znovu obnovená pôsobnosÈ stavov<strong>sk</strong>˘ch komôr<br />
na Sloven<strong>sk</strong>u je vysoko pozitívnym príspevkom<br />
‰tátu ku kvalite odborn˘ch prác a sluÏieb<br />
obãanom tohto ‰tátu.<br />
prof. Ing. Du‰an MAJDÚCH, PhD.<br />
predseda SKSI<br />
Autorizovaní stavební inÏinieri pre zjednotenú<br />
Európu a rozvoj Dunaj<strong>sk</strong>ého regiónu<br />
Bavor<strong>sk</strong>á inÏinier<strong>sk</strong>a komora – v˘stavba a Sloven<strong>sk</strong>á komora stavebn˘ch inÏinierov<br />
sú staviteºmi mostov Dunaj<strong>sk</strong>ého regiónu<br />
Stavební inÏinieri budujú mosty, budujú Európu a budujú budúcnosÈ – to bolo mottom stretnutia<br />
poslanca Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu Markusa Ferbera s predstaviteºmi Sloven<strong>sk</strong>ej komory stavebn˘ch inÏinierov<br />
a Bavor<strong>sk</strong>ej inÏinier<strong>sk</strong>ej komory – v˘stavba, ktoré sa konalo dÀa 24. februára 2012 v nemeckom Augsburgu.<br />
Stavební inÏinieri budujú mosty, budujú Európu a budujú budúcnosÈ – to bolo mottom stretnutia poslanca Európ<strong>sk</strong>eho<br />
parlamentu Markusa Ferbera s predstaviteºmi Sloven<strong>sk</strong>ej komory stavebn˘ch inÏinierov a Bavor<strong>sk</strong>ej inÏinier<strong>sk</strong>ej komory –<br />
v˘stavba, ktoré sa konalo dÀa 24. februára 2012 v nemeckom Augsburgu.<br />
Z iniciatívy ãestného predsedu a zakladateºa<br />
Bavor<strong>sk</strong>ej inÏinier<strong>sk</strong>ej komory (BayIKa-Bau)<br />
profesora Karla Klinga sa 24. februára 2012<br />
u<strong>sk</strong>utoãnilo stretnutie zástupcov BayIKa-Bau,<br />
Sloven<strong>sk</strong>ej komory stavebn˘ch inÏinierov,<br />
(SKSI) a Dunaj<strong>sk</strong>ého vedomostného klastra<br />
(DVK) s poslancom Európ<strong>sk</strong>eho parlamentu a<br />
predsedom európ<strong>sk</strong>ej <strong>sk</strong>upiny CSU Markusom<br />
Ferberom a Robertom Schenkom, generálnym<br />
riaditeºom sekcie plánovania a v˘stavby administratívno-správnej<br />
oblasti ·váb<strong>sk</strong>o.<br />
Zámerom stretnutia bolo prerokovaÈ moÏnosti<br />
vzájomnej spolupráce v rámci nadnárodn˘ch<br />
makroregionálnych projektov s cieºom<br />
rozvoja Dunaj<strong>sk</strong>ého regiónu najmä v oblasti<br />
dopravnej infra‰truktúry, bezpeãnosti, ochrany<br />
Ïivotného prostredia a kultúrnych hodnôt a dediãstva<br />
Dunaj<strong>sk</strong>ého regiónu a posilnenia in‰titucionálnej<br />
spolupráce. Predstavitelia DVK si<br />
stanovili za cieº podporu mobility, udrÏateºn˘ch<br />
energetick˘ch zdrojov, cestovného ruchu, ochrany<br />
Ïivotného prostredia, budovania prosperity<br />
v dunaj<strong>sk</strong>om regióne a rozvoja nadnárodnej<br />
makro regionálnej spolupráce.<br />
Markus Ferber, ktor˘ je zároveÀ inÏinierom a<br />
ãlenom Bavor<strong>sk</strong>ej inÏinier<strong>sk</strong>ej komory, prejavil<br />
o projekt veºk˘ záujem. „Cítim osobnú povinnosÈ<br />
pomôcÈ tomuto projektu...“, povedal europoslanec.<br />
Heinrich Schroeter, prezident BayIKa-Bau,<br />
navrhol prepojiÈ financovanie t˘chto projektov<br />
spoluprácou najmenej troch ãlen<strong>sk</strong>˘ch krajín<br />
EÚ. „Trojnárodné projekty by mali byÈ podmienkou<br />
financovania z európ<strong>sk</strong>ych fondov...,“<br />
povedal Schroeter.<br />
1. podpredseda SKSI Vladimír Benko potvrdil,<br />
Ïe v súãasnej situácii je moÏné a priechodné<br />
nastavenie pripravovan˘ch makroregionálnych<br />
projektov DVK na princípe minimálne<br />
trojnárodn˘ch projektov pre rozvoj dunaj<strong>sk</strong>ého<br />
regiónu. „DVK potrebuje vedomosti a spoluprácu<br />
inÏinierov dotknut˘ch krajín, aby bolo moÏné<br />
kvalitne pripraviÈ budúcnosÈ rozvoja Dunaj<strong>sk</strong>ého<br />
regiónu. V˘slovne si prajeme, aby sa sloven<strong>sk</strong>í<br />
a bavor<strong>sk</strong>í inÏinieri aktívne zapojili do pripravovan˘ch<br />
multinárodn˘ch projektov. T˘m sa<br />
viac prehæbi spolupráca medzi Bavor<strong>sk</strong>ou inÏinier<strong>sk</strong>ou<br />
komorou a Sloven<strong>sk</strong>ou komorou stavebn˘ch<br />
inÏinierov,“ povedal Vladimír Benko.<br />
Markus Ferber zdôraznil v˘znam Dunaj<strong>sk</strong>ej<br />
stratégie pre Európu, najmä v oblasti dopravy, obchodu<br />
a cestovného ruchu. Cieºom je vytvoriÈ jednotnú<br />
stratégiu pre rozvoj tohto makroregiónu.<br />
Prisºúbil predstaviÈ tento projekt v Európ<strong>sk</strong>om<br />
parlamente v Bruseli, ako aj jeho pripravenosÈ na<br />
podporu po<strong>sk</strong>ytovania dotácií z fondov EÚ.<br />
Úspech makroregionálnych projektov pre<br />
rozvoj Dunaj<strong>sk</strong>ého regiónu zabezpeãí prísun<br />
investícií do Dunaj<strong>sk</strong>ého regiónu z fondov EÚ,<br />
a teda aj na Sloven<strong>sk</strong>o. V ãase recesie sa t˘m aj<br />
sloven<strong>sk</strong>˘m autorizovan˘m inÏinierom otvoria<br />
nové príleÏitosti a moÏnosti profitovaÈ z dlhoroãnej<br />
spolupráce medzi Sloven<strong>sk</strong>ou komorou<br />
stavebn˘ch inÏinierov a Bavor<strong>sk</strong>ou inÏinier<strong>sk</strong>ou<br />
komorou a prispieÈ tak k rozvoju Sloven<strong>sk</strong>a, Dunaj<strong>sk</strong>ého<br />
regiónu a Európy.<br />
49
MINISTERSTVO ·KOLSTVA, VEDY, V¯SKUMU A<br />
·PORTU SR<br />
Centrum vedecko-technick˘ch informácií SR (CVTI SR) ako organizácia priamo riadená<br />
Ministerstvom ‰kolstva, vedy, v˘<strong>sk</strong>umu a ‰portu SR zabezpeãuje okrem in˘ch aktivít aj informaãnú<br />
podporu pre rozvoj vedy a techniky na Sloven<strong>sk</strong>u. Ak˘m spôsobom je toto poslanie CVTI SR<br />
realizované a aké sú ìal‰ie funkcie centra nám priblíÏil riaditeº CVTI SR, profesor Ján TUR≈A.<br />
Predpokladom úspe‰nej vedy sú<br />
kvalitné a aktuálne informácie<br />
Predstavte, prosím, v struãnosti na‰im ãitateºom<br />
poslanie a ãinnosÈ va‰ej in‰titúcie.<br />
Jednou z primárnych úloh na‰ej in‰titúcie<br />
je v rámci prevádzky ‰pecializovanej vedeckej<br />
kniÏnice zí<strong>sk</strong>avanie, spracúvanie, uchovávanie<br />
a sprístupÀovanie informaãn˘ch zdrojov<br />
ak˘mi sú knihy, periodiká a ãlánky v tlaãenej,<br />
ale v súãasnosti najmä v elektronickej<br />
forme. V rámci tejto ãinnosti zabezpeãujeme<br />
po<strong>sk</strong>ytovanie ‰irokej ‰kály kniÏniãn˘ch a informaãn˘ch<br />
sluÏieb pre vedeckú komunitu a<br />
odbornú verejnosÈ.<br />
ëal‰ou oblasÈou je budovanie a prevádzka<br />
komplexn˘ch informaãn˘ch systémov pre<br />
vedu a v˘<strong>sk</strong>um, ako aj metodická a analytická<br />
ãinnosÈ zameraná na podporu riadenia a<br />
hodnotenia v oblasti v˘<strong>sk</strong>umu, v˘voja a vysok˘ch<br />
‰kôl.<br />
Samostatnou ãinnosÈou je popularizácia<br />
vedy a techniky smerom k odbornej i ‰ir‰ej verejnosti,<br />
ktorej sa venuje Národné centrum pre<br />
popularizáciu vedy a techniky v spoloãnosti<br />
CVTI SR.<br />
·pecifickou oblasÈou, na ktorú sa od júna<br />
2010 zameriavame, je podpora vedeckej komunity<br />
pri aplikácii vedeck˘ch poznatkov v<br />
praxi. Na tento cieº bolo zriadené Centrum<br />
transferu technológií pri CVTI SR. Informaãnú<br />
podporu v procesoch transferu technológií<br />
zabezpeãuje na‰e Stredi<strong>sk</strong>o patentov˘ch<br />
informácií – PATLIB CVTI SR.<br />
Pristavme sa najprv pri kniÏniãno-informaãn˘ch<br />
sluÏbách. Sú dnes iné ako boli kedysi<br />
CVTI SR sa pretransformovalo na modernú<br />
in‰titúciu, ktorá okrem in˘ch funkcií stále<br />
po<strong>sk</strong>ytuje odbornej verejnosti aj kniÏniãnoinformaãné<br />
sluÏby v oblasti vedy a techniky.<br />
Na‰i pouÏívatelia môÏu sprístupÀované elektronické<br />
zdroje vyuÏívaÈ aj priamo z pracovi<strong>sk</strong>a,<br />
domova, hotela alebo internetovej kaviarne,<br />
a to prostredníctvom tzv. vzdialeného prístupu.<br />
Registrovan˘ pouÏívateº má príleÏitosÈ<br />
pracovaÈ s bibliografick˘mi ako aj plnotextov˘mi<br />
databázami renomovan˘ch vydavateºov,<br />
ako sú Elsevier, Springer Verlag, Wiley,<br />
EBSCO Publishing, Thomson Reuters,<br />
Emerald, Nature a ìal‰í a prezeraÈ a ‰tudovaÈ<br />
plné znenia ãlánkov, ãasopisov alebo priamo<br />
elektronick˘ch kníh, referenãn˘ch príruãiek<br />
a pod.<br />
V minulom roku bol do prevádzky uveden˘<br />
nov˘ centrálny vyhºadávací portál pre<br />
vedu a v˘<strong>sk</strong>um s názvom scientia.<strong>sk</strong><br />
(http://scientia.cvtisr.<strong>sk</strong>), ktor˘ umoÏÀuje súãasne<br />
prehºadávaÈ v desiatkach tisícov titulov<br />
v najv˘znamnej‰ích licencovan˘ch, ako aj<br />
voºne prístupn˘ch vedeck˘ch databázach, ão<br />
pouÏívateºom priná‰a v˘razne vy‰‰iu kvalitu<br />
a komfort vyhºadávania oproti postupnému<br />
prehºadávaniu jednotliv˘ch e-zdrojov. Portál<br />
po<strong>sk</strong>ytuje pouÏívateºom aj odporúãaciu sluÏbu,<br />
v rámci ktorej sa pre vyhºadan˘ ãlánok odporúãajú<br />
ìal‰ie relevantné ãlánky, o ktoré sa<br />
zaujímali iní pouÏívatelia.<br />
KniÏniãn˘ fond CVTI SR vo fyzickej podobe<br />
tvorí takmer milión dokumentov z oblasti<br />
technick˘ch, prírodn˘ch a spoloãen<strong>sk</strong>˘ch<br />
vied. SprístupÀujú sa prostredníctvom moderného<br />
kniÏniãno-informaãného systému, ktor˘<br />
po<strong>sk</strong>ytuje pouÏívateºom veºk˘ komfort pri<br />
ich vyhºadávaní a objednávaní.<br />
CVTI SR sa venuje aj problematike zhromaÏìovania<br />
a sprístupÀovania tzv. sivej literatúry.<br />
Sivá literatúra sprostredkúva najãerstvej‰ie<br />
poznatky z oblasti vedy a v˘<strong>sk</strong>umu,<br />
av‰ak ãasto je pomerne ÈaÏko dostupná. Zah⁄Àa<br />
dokumenty a materiály, ktoré spravidla<br />
v mal˘ch nákladoch vydávajú v˘<strong>sk</strong>umné ústavy,<br />
vysoké ‰koly, medzinárodné organizácie,<br />
orgány verejnej správy a iné právnické a fyzické<br />
osoby, a ktoré ne‰íri distribuãná sieÈ<br />
vydavateºstiev v SR. Ide napríklad o konferenãné<br />
zborníky, postery, v˘<strong>sk</strong>umné, v˘roãné,<br />
závereãné, technické, prie<strong>sk</strong>umové správy,<br />
vysoko‰kol<strong>sk</strong>é kvalifikaãné práce, firemnú<br />
literatúru, ‰tatistiky, normalizaãné materiály,<br />
vedecké, grantové, projektové ‰túdie, anal˘zy,<br />
prie<strong>sk</strong>umy a pod.<br />
Pre ‰irokú obec kniÏniãn˘ch a informaãn˘ch<br />
pracovníkov vydáva CVTI SR celosloven<strong>sk</strong>˘<br />
odborn˘ ãasopis ITlib. Informaãné<br />
technológie a kniÏnice (www.cvtisr.<strong>sk</strong>/itlib),<br />
ktor˘ sa venuje otázkam vyuÏívania modern˘ch<br />
informaãn˘ch technológií pri zí<strong>sk</strong>avaní,<br />
uchovávaní a sprístupÀovaní informácií a<br />
dokumentov.<br />
MôÏete nám teraz priblíÏiÈ, ão v‰etko sa<br />
<strong>sk</strong>r˘va pod pojmami prevádzka a rozvoj<br />
komplexn˘ch informaãn˘ch systémov pre<br />
vedu a v˘<strong>sk</strong>um<br />
Centrum vedecko-technick˘ch informácií<br />
SR je poverené správou, prevádzkou a rozvojom<br />
Centrálneho informaãného portálu pre<br />
v˘<strong>sk</strong>um, v˘voj a inovácie (CIP VVI), ktor˘<br />
slúÏi ako jeden z nástrojov na riadenie a hodnotenie<br />
‰tátnej vednej a technickej politiky.<br />
Systém zhromaÏìuje údaje o ‰tátnej podpore<br />
vedy a jej financovaní, ako aj o medzinárodnej<br />
vedecko-technickej spolupráci, v˘sledkoch<br />
v˘<strong>sk</strong>umu a v˘voja a v˘zvach na<br />
podávanie v˘<strong>sk</strong>umn˘ch projektov. Na portáli<br />
sú umiestnené aj oficiálne dokumenty, vybrané<br />
‰tatistické ukazovatele, národné smer-<br />
50
MINISTERSTVO ·KOLSTVA, VEDY, V¯SKUMU A<br />
·PORTU SR<br />
nice a smernice EÚ. Navy‰e portál obsahuje<br />
informácie o projektoch zameran˘ch na v˘<strong>sk</strong>um,<br />
v˘voj a inovácie, ktoré boli celkom alebo<br />
ãiastoãne financované z verejn˘ch zdrojov,<br />
vrátane ich v˘stupov a spoloãen<strong>sk</strong>o-ekonomického<br />
dopadu.<br />
Zaãiatkom roka 2011 zaãala transformácia<br />
Centrálneho informaãného portálu na modern˘<br />
informaãn˘ systém o vede, re‰pektujúc<br />
zauÏívané ‰tandardy EÚ, najmä dátov˘ model<br />
CERIF. Názov nového systému bude SK<br />
CRIS (Slovak Current Research Information<br />
System) a bude zhromaÏìovaÈ a spracúvaÈ<br />
vybrané údaje o organizáciách, projektoch a<br />
v˘<strong>sk</strong>umníkoch, ako i v˘stupoch dosiahnut˘ch<br />
v rámci projektov podporen˘ch z verejn˘ch<br />
zdrojov. Prístupové rozhranie zabezpeãí<br />
moÏnosÈ efektívneho prepojenia systému<br />
SK CRIS s ostatn˘mi informaãn˘mi systémami<br />
a nástrojmi o vede na centrálnej i lokálnych<br />
úrovniach. Prostredníctvom portálového rie-<br />
‰enia bude tento databázov˘ nástroj prístupn˘<br />
‰irokej verejnosti, ão umoÏní verejnosti sledovaÈ<br />
a kontrolovaÈ efektívnosÈ vynakladania<br />
verejn˘ch zdrojov na vedu a techniku vrátane<br />
dosiahnut˘ch v˘sledkov a v˘stupov v˘<strong>sk</strong>umu<br />
a v˘voja. Anglická jazyková mutácia portálu<br />
na druhej strane umoÏní zí<strong>sk</strong>aÈ komplexn˘<br />
prehºad o vede a technike na Sloven<strong>sk</strong>u aj<br />
zahraniãn˘m partnerom.<br />
Ako sme spomínali, okrem portálu CIP<br />
VVI a jeho nástupcu SK CRIS, je na‰a in‰titúcia<br />
zodpovedná aj za prevádzku a rozvoj<br />
ìal‰ích systémov, ktoré slúÏia ako podporné<br />
nástroje pre ústredné orgány ‰tátnej správy v<br />
procesoch hodnotenia kvality vedy a v˘<strong>sk</strong>umu.<br />
âo si presne môÏeme predstaviÈ pod podpornou<br />
ãinnosÈou zameranou na hodnotenie<br />
kvality v oblasti v˘<strong>sk</strong>umu a v˘voja<br />
V oblasti hodnotenia kvality vedy zabezpeãuje<br />
CVTI SR vecnú a technickú podporu a<br />
verifikáciu údajov v procese hodnotenia publikaãnej<br />
ãinnosti vysok˘ch ‰kôl v SR. V<br />
tomto smere ide najmä o budovanie a prevádzku<br />
Centrálneho registra evidencie publikaãnej<br />
ãinnosti (CREPâ) a Centrálneho registra<br />
evidencie umeleckej ãinnosti (CREUâ), Centrálneho<br />
registra závereãn˘ch a kvalifikaãn˘ch<br />
prác (CRZP) a prevádzkovanie Antiplagiátor<strong>sk</strong>ého<br />
systému (APS).<br />
CREPâ/CREUâ vznikol ako rozvojov˘<br />
projekt zadan˘ Ministerstvom ‰kolstva SR.<br />
Na jeho rie‰ení sa podieºalo konzorcium niekoºk˘ch<br />
univerzít s cieºom zabezpeãiÈ potrebu<br />
efektívneho zberu podkladov o v˘stupoch<br />
publikaãnej ãinnosti, umeleckej ãinnosti a<br />
ohlasov pre hodnotenie vysok˘ch ‰kôl, vrátane<br />
následnej kontroly a prezentácie t˘chto<br />
údajov. V registroch je zaznamenaná komplexná<br />
evidencia publikaãnej a umeleckej<br />
ãinnosti vysok˘ch ‰kôl v SR. Údaje zí<strong>sk</strong>ané<br />
z registrov slúÏia pre M·VVa· SR ako podklad<br />
na rozdeºovanie ‰tátnej dotácie verejn˘m<br />
vysok˘m ‰kolám.<br />
V súãasnosti do databázy prispieva spolu<br />
27 vysok˘ch ‰kôl (v‰etky verejné a niektoré<br />
‰tátne a súkromné). Webové sídlo CREPâ je<br />
verejne dostupné na webovej stránke<br />
www.crepc.<strong>sk</strong>. Prevádzkovateºom registrov je<br />
CVTI SR.<br />
CVTI SR je zodpovedné o. i. za správu,<br />
prevádzku a rozvoj Centrálneho registra<br />
závereãn˘ch a kvalifikaãn˘ch prác a naÀ<br />
napojeného Systému na odhaºovanie plagiátov<br />
pre potreby sloven<strong>sk</strong>˘ch akademick˘ch<br />
a v˘<strong>sk</strong>umn˘ch in‰titúcií, známeho<br />
tieÏ pod oznaãením Antiplagiátor<strong>sk</strong>˘ systém.<br />
Systém sme predstavili v jednom z<br />
predchádzajúcich ãísiel ná‰ho ãasopisu.<br />
Máte v tejto oblasti nejaké novinky<br />
Dovoºte na úvod pár slov na pripomenutie<br />
podstaty fungovania Systému na odhaºovanie<br />
plagiátov pre potreby sloven<strong>sk</strong>˘ch akademick˘ch<br />
a v˘<strong>sk</strong>umn˘ch in‰titúcií. Antiplagiátor<strong>sk</strong>˘<br />
systém slúÏi ako podporn˘ nástroj v procese<br />
overovania originality závereãn˘ch prác<br />
(bakalár<strong>sk</strong>e, diplomové a doktorand<strong>sk</strong>é) a<br />
kvalifikaãn˘ch prác (rigorózne a habilitaãné).<br />
Systém je v prevádzke od 30. apríla 2010 a<br />
za jeho správu a rozvoj zodpovedá práve na‰a<br />
in‰titúcia. Práce zo v‰etk˘ch vysok˘ch ‰kôl sa<br />
v prvej fáze ukladajú v Centrálnom registri závereãn˘ch<br />
a kvalifikaãn˘ch prác (CRZP), a<br />
následne sa overuje ich originalita. V˘stupom<br />
overenia originality závereãnej alebo<br />
kvalifikaãnej práce je „Protokol o kontrole<br />
originality“, ktor˘ identifikuje ãasti textu<br />
predloÏenej práce totoÏné s ãasÈami textov<br />
prác uloÏen˘ch v CRZP a s vybran˘mi internetov˘mi<br />
zdrojmi. Protokol o kontrole originality<br />
práce sa sprístupÀuje <strong>sk</strong>ú‰obnej komisii<br />
na vyhodnotenie a je súãasÈou zápisu o závereãnej<br />
(‰tátnej) <strong>sk</strong>ú‰ke. K 27. 2. 2012 pre-<br />
‰lo kontrolou originality 151 252 prác. V akademickom<br />
roku 2010 – 2011 (september 2010<br />
– jún 2011) pre‰lo kontrolou originality 81<br />
114 závereãn˘ch prác a v kalendárnom roku<br />
2011 to bolo 77 857 prác.<br />
Vzhºadom na zvy‰ujúce sa nároky na v˘poãtové<br />
a najmä úloÏné kapacity súvisiace s<br />
nárastom poãtu prác uloÏen˘ch v CRZP prebehla<br />
migrácia systémov do Dátového centra<br />
pre v˘<strong>sk</strong>um a v˘voj v Îiline, ãím sa zv˘-<br />
‰ila bezpeãnosÈ systémov a r˘chlosÈ odozvy.<br />
Kvalitu systému na odhaºovanie plagiátov<br />
budeme ìalej zvy‰ovaÈ spoluprácou s Jazykovedn˘m<br />
ústavom ªudovíta ·túra SAV (zapracovaním<br />
morfologického slovníka a slovníka<br />
synon˘m) a s Filozofickou fakultou Pre-<br />
‰ov<strong>sk</strong>ej univerzity (zapracovaním slovníka<br />
koreÀov˘ch morfém), ako i ìal‰ími opatreniami.<br />
Systém na odhaºovanie plagiátov je nástrojom<br />
podporujúcim ochranu du‰evného<br />
vlastníctva. Má v sebe potenciál po<strong>sk</strong>ytovaÈ<br />
sluÏby kontroly originality nielen pre vysoké<br />
‰koly a pre vymenované typy prác, ale aj pre<br />
iné druhy dokumentov a ìal‰ie in‰titúcie.<br />
Od 1. 9. 2011 nadobudol úãinnosÈ zákon ã.<br />
6/2011 Z. z., ktor˘m sa mení a dopæÀa zákon<br />
ã. 131/2002 Z. z. o vysok˘ch ‰kolách. Obdobie<br />
od zaãiatku roka 2011 aÏ do septembra<br />
2011 bolo obdobím intenzívnych príprav na<br />
implementáciu zmien vypl˘vajúcich zo zákona.<br />
Zákon ustanovuje povinnosÈ pre prevádzkovateºa<br />
centrálneho registra závereãn˘ch,<br />
rigoróznych a habilitaãn˘ch prác sprístupÀovaÈ<br />
práce, ktoré pre‰li kontrolou originality<br />
(boli posúdené systémom na odhaºovanie plagiátorstva,<br />
ktor˘ zisÈuje miery zhody prác s<br />
in˘mi dokumentmi) a ku ktor˘m bola uzatvorená<br />
licenãná zmluva medzi autorom a ‰tátom<br />
(zastúpen˘m príslu‰nou vysokou ‰kolou).<br />
Uzatvorenie licenãnej zmluvy je podmienkou<br />
umoÏnenia obhajoby práce, ktorá dopæÀa doteraj‰ie<br />
povinné zasielanie práce do registra<br />
na kontrolu originality. Tie práce, ktoré boli<br />
do registra zaslané do termínu pred 1. 9. 2011,<br />
sa nesprístupÀujú.<br />
V poslednom období vyvíjate aktivity aj v<br />
oblasti propagácie a popularizácie vedy a<br />
techniky. MôÏete nám tie najv˘znamnej‰ie<br />
priblíÏiÈ<br />
V rámci CVTI SR bolo zriadené Národné<br />
centrum pre popularizáciu vedy a techniky v<br />
spoloãnosti (NCP VaT) ako podporn˘ nástroj<br />
v oblasti popularizácie vedy a techniky na celosloven<strong>sk</strong>ej<br />
úrovni, ale i v zahraniãí. NCP<br />
VaT aktívne propaguje vedu smerom k odbornej<br />
i laickej verejnosti a vytvára priestor pre<br />
di<strong>sk</strong>usie medzi vedcami o dosiahnut˘ch v˘sledkoch<br />
v˘<strong>sk</strong>umu a v˘voja a dôleÏitosti aktívneho<br />
zapájania sa vedeck˘ch pracoví<strong>sk</strong> zo<br />
Sloven<strong>sk</strong>a do medzinárodnej vedecko-technickej<br />
spolupráce. To je zabezpeãené najmä<br />
prostredníctvom organizovan˘ch konferencií,<br />
predná‰ok, seminárov a in˘ch podujatí<br />
orientovan˘ch na jednotlivé vedné disciplíny<br />
a rôzne cieºové <strong>sk</strong>upiny, ako aj formou mediálnej<br />
propagácie. NCP VaT sa kaÏdoroãne<br />
aktívne podieºa na organizaãnom zabezpeãení<br />
hlavn˘ch a sprievodn˘ch podujatí T˘Ïd-<br />
Àa vedy a techniky na Sloven<strong>sk</strong>u. ëal‰ím z<br />
v˘znamn˘ch propagaãn˘ch projektov je napríklad<br />
cyklus relácií o sloven<strong>sk</strong>ej vede s názvom<br />
Spektrum vedy, ktor˘ realizuje NCP<br />
VaT v spolupráci so Sloven<strong>sk</strong>ou akadémiou<br />
vied. Pri u<strong>sk</strong>utoãÀovaní popularizaãn˘ch aktivít<br />
sa vo veºkej miere vyuÏívan˘ aj Centrálny<br />
informaãn˘ portál pre v˘<strong>sk</strong>um, v˘voj a inovácie<br />
(CIP VVI), ktor˘ je dostupn˘ na<br />
https://www.vedatechnika.<strong>sk</strong>.<br />
51
I N F O R M A â N É T E C H N O L Ó G I E<br />
S cieºom pomôcÈ Európe a predov‰etk˘m európ<strong>sk</strong>ej mládeÏi chopiÈ sa najlep‰ích pracovn˘ch<br />
príleÏitostí prostredníctvom digitálnych technológií, spojili spoloãnosti DIGITALEUROPE<br />
a European Schoolnet (Európ<strong>sk</strong>a ‰kol<strong>sk</strong>á sieÈ, ìalej len EUN) svoje sily s Európ<strong>sk</strong>ou komisiou –<br />
GR pre podnikanie a priemysel a pripravujú Európ<strong>sk</strong>y t˘ÏdeÀ e-Skills 2012, ktor˘ sa bude konaÈ<br />
od 26. do 30. marca 2012. IT Asociácia Sloven<strong>sk</strong>a sa bude uÏ po druh˘krát podieºaÈ na tomto<br />
projekte ako ãlen zdruÏenia DIGITALEUROPE v úzkej spolupráci s Ministerstvom ‰kolstva,<br />
vedy, v˘<strong>sk</strong>umu a ‰portu SR, ktoré je ãlenom zdruÏenia EUN.<br />
Mimoriadne úspe‰n˘ projekt<br />
Európ<strong>sk</strong>y t˘ÏdeÀ e-Skills sa vracia<br />
po dvoch rokoch aj na Sloven<strong>sk</strong>o<br />
NezamestnanosÈ mlad˘ch ºudí, ktorá dosiahla<br />
v EÚ viac ako 40 % úroveÀ, je znepokojujúcim<br />
trendom. PríleÏitosti v oblasti matematiky,<br />
prírodn˘ch vied, informaãn˘ch a komunikaãn˘ch<br />
technológií, predstavujú kºúãovú<br />
úlohu pri tvorbe modernej pracovnej<br />
sily. Európ<strong>sk</strong>y t˘ÏdeÀ e-Skills 2012 je kampaÀ<br />
zameraná na to, aby ºuìom ukázala ako<br />
zí<strong>sk</strong>aÈ prácu a nadobudnúÈ digitálne kompetencie<br />
pre Ïivot v digitálnej súãasnosti.<br />
Európ<strong>sk</strong>e spoloãnosti vrátane popredn˘ch<br />
informaãno-komunikaãn˘ch predstaviteºov,<br />
ako sú Nokia, Microsoft, Cisco, Intel a ìal‰ie<br />
v spolupráci so vzdelávacími in‰titúciami a orgánmi<br />
verejnej moci, prinesú rozsiahle a rôznorodé<br />
portfólio podujatí a aktivít do viac<br />
ako 30 európ<strong>sk</strong>ych krajín. Ministerstvá, ktoré<br />
majú vo svojej kompetencii vzdelávanie,<br />
uznali v˘znam informaãn˘ch a komunikaãn˘ch<br />
technológií a poÏiadavku spolupracovaÈ<br />
s priemyslom. Tak bude moÏné sprostredkovaÈ<br />
prácu ºuìom, ktorí ju hºadajú a po<strong>sk</strong>ytnúÈ<br />
informácie o kariérnych moÏnostiach.<br />
„Malé a stredné podniky môÏu rásÈ len<br />
vìaka tomu, Ïe zamestnávajú vysoko kvalifikovan˘ch<br />
ºudí,“ uviedol Dr. Erkki Ormala,<br />
prezident spoloãnosti DIGITALEUROPE.<br />
„Správne zruãnosti podporujú inovácie a podnikanie.<br />
NemôÏeme podceÀovaÈ v˘znam digitálnych<br />
technológií,“ dodal.<br />
„Európ<strong>sk</strong>y t˘ÏdeÀ e-Skills je vynikajúca<br />
príleÏitosÈ ako sa dozvedieÈ viac o tom, ak˘mi<br />
zruãnosÈami by ste mali disponovaÈ, aby<br />
ste sa zamestnali,“ povedal Marc Durando,<br />
v˘konn˘ riaditeº spoloãnosti European Schoolnet.<br />
Niektoré z najlep‰ích pracovn˘ch pozícií sú<br />
ponúkané práve prostredníctvom technológií<br />
– predstavte si svet bez Twitteru alebo Facebooku,<br />
ktoré boli zaloÏené práve vìaka nad-<br />
‰eniu pre techniku,“ doplnil Durando.<br />
V˘<strong>sk</strong>umy spoloãnosti IDC naznaãujú, Ïe<br />
90 % v‰etk˘ch pracovn˘ch miest bude vyÏadovaÈ<br />
v roku 2015 základnú úroveÀ e-zruãností.<br />
Rie‰enie tejto témy je pre prácu a rast v nasledujúcich<br />
rokoch kºúãovou otázkou. Veºké<br />
spoloãnosti vidia v˘znam zapojenia ão najviac<br />
ºudí do digitálneho Ïivota, a to nielen pre pote‰enie,<br />
ale aj pre prácu.<br />
Prv˘ Európ<strong>sk</strong>y t˘ÏdeÀ e-Skills znamenal<br />
stovky podujatí a aktivít poãas marca 2010.<br />
Zv˘‰ilo sa tak povedomie 65 000 000 obãanov<br />
v 35 krajinách o v˘zname zí<strong>sk</strong>avania<br />
e-zruãností pre prácu a Ïivot. Sloven<strong>sk</strong>o patrilo<br />
k najúspe‰nej‰ím krajinám, ktoré sa do<br />
uvedenej aktivity v roku 2010 zapojili.<br />
Prípravné práce pre Európ<strong>sk</strong>y t˘ÏdeÀ e-<br />
Skills 2012 zaãali v decembri 2011 a niektoré<br />
aktivity budú pokraãovaÈ aÏ do mája 2012.<br />
Prezentácia moÏností na vzdelávanie, odbornú<br />
prípravu a príleÏitostí pre rast zamestnanosÈ<br />
budú zlat˘m klincom príprav a zároveÀ<br />
preukáÏu v˘znam informaãno-komunikaãn˘ch<br />
technológií pre kaÏdú novú prácu.<br />
HLAVNÉ AKTIVITY, KTORÉ PREBEHNÚ<br />
NA SLOVENSKU:<br />
Testovanie IT zruãností – „IT FITNESS“<br />
testy<br />
Cieºom testovania je zistiÈ úroveÀ IT zruãnosti,<br />
schopnosti ich efektívneho vyuÏitia pri<br />
‰túdiu, v práci, v kaÏdodennom Ïivote. Predov‰etk˘m<br />
u hlavnej cieºovej <strong>sk</strong>upiny – mlad˘ch<br />
ºudí, ‰tudentov stredn˘ch a vysok˘ch<br />
‰kôl, ale aj u zamestnancov mal˘ch a stredn˘ch<br />
podnikov a ‰irokej verejnosti.<br />
V priebehu februára – marca 2012 bude k<br />
dispozícii on-line test, prostredníctvom ktorého<br />
si záujemcovia overia úroveÀ svojich IT<br />
zruãností. Informovanie verejnosti o moÏnosti<br />
testovania bude publikované v médiách.<br />
Snahou je, aby sa do procesu testovania zapojila<br />
ão najväã‰ia <strong>sk</strong>upina respondentov a<br />
boli tak zí<strong>sk</strong>ane relevantné informácie o úrovni<br />
IT zruãností na Sloven<strong>sk</strong>u. Preto bude testovanie<br />
sprevádzaÈ cel˘ rad motivaãn˘ch aktivít<br />
– súÈaÏí, cieºom ktor˘ch bude zí<strong>sk</strong>anie ão<br />
najväã‰ieho poãtu zapojen˘ch respondentov,<br />
ako napríklad: súÈaÏ o najaktívnej‰iu ‰kolu<br />
(‰kolu s najväã‰ím poãtom zapojen˘ch ‰tudentov)<br />
a pod. Najúspe‰nej‰ie subjekty majú<br />
moÏnosÈ zí<strong>sk</strong>aÈ zaujímavé ceny. V˘sledky testovania<br />
a víÈazi súÈaÏí budú vyhlásení v rámci<br />
tlaãovej konferencie, ktorá bude usporiadaná<br />
po ukonãení testovania v priebehu Európ<strong>sk</strong>eho<br />
t˘ÏdÀa eSkills 2012 (v marci 2012).<br />
V roku 2010 sa do testovania zapojilo takmer<br />
50 000 úãastníkov z celej Sloven<strong>sk</strong>ej republiky.<br />
SúÈaÏ ‰tudentov sieÈov˘ch akadémií<br />
SúÈaÏ umoÏní ‰tudentom stredn˘ch a vysok˘ch<br />
‰kôl prezentovaÈ vedomosti v oblasti<br />
poãítaãov˘ch sietí. Jednotlivci a tímy súÈaÏia<br />
v kategóriách na rôznej úrovni zloÏitosti. Sú-<br />
ÈaÏ bude organizovaná v dvoch kolách: ‰kol<strong>sk</strong>é<br />
(január – február) a národné kolo v rámci<br />
Európ<strong>sk</strong>eho eSkills t˘ÏdÀa. Oãakávame, Ïe do<br />
súÈaÏe sa zapojí väã‰ina zo súãasne ‰tudujúcich<br />
viac ako 6 000 ‰tudentov.<br />
VerejnosÈ, firmy a vlády sa môÏu pripojiÈ<br />
k boju proti nezamestnanosti prostredníctvom<br />
Európ<strong>sk</strong>eho t˘ÏdÀa e-Skills 2012. Ak<br />
chcete pomôcÈ roz‰íriÈ e-zruãnosti pre prácu<br />
a Ïivot kliknite na http://e<strong>sk</strong>ills-week.ec.europa.eu<br />
a hºadajte spôsoby, ako spoloãne budovaÈ<br />
digitálnu budúcnosÈ.<br />
52
N Á R O D N Á R A D A S R<br />
KresÈanstvu sa lep‰ie darí<br />
v hor‰ích ãasoch<br />
Keì pred necel˘mi dvomi rokmi KDH vo svojom volebnom programe ponúkalo obãanom tvoriv˘ pokoj, rozvahu<br />
a odbornosÈ, medzi t˘mi, ktorí sa vo voºbách 2010 stali práve zásluhou tohto programu poslancami NR SR, bol<br />
aj dlhoroãn˘ ãlen hnutia Mgr. Alojz PŘIDAL. V jeho poslaneck˘ch aktivitách hrala naozaj dôleÏitú úlohu<br />
profesionalita a zodpovednosÈ, ktor˘ch sa prid⁄Ïal aj vtedy, keì pravicovo-liberálna koalícia zaãala zlyhávaÈ.<br />
Namiesto populistického fanfarónstva alebo dogmatizmu sa usiloval vo v˘boroch NR SR pre nezluãiteºnosÈ<br />
funkcií a pre hospodárstvo, v˘stavbu a dopravu uprednostÀovaÈ to, ão sloven<strong>sk</strong>á politika potrebovala a potrebuje<br />
dlhodobo, kon‰truktívne rie‰enia. A tak nie div, Ïe ho hnutie ponúklo obãanom do volieb 10. 3. 2012 opäÈ<br />
na poprednom mieste – dvanástom. A rovnako nie div, Ïe ho publicista PK Ernest Weidler e‰te pred gradovaním<br />
volebnej kampane oslovil a poÏiadal o odpovede na niekoºko aktuálnych otázok.<br />
Je pozoruhodné, koºko je e‰te stále v popredí<br />
európ<strong>sk</strong>ej politiky kresÈan<strong>sk</strong>o-demokratick˘ch<br />
strán. UÏ pred rokmi sa zdalo, Ïe cirkvi a v˘znamné<br />
kresÈan<strong>sk</strong>é organizácie nebudú maÈ<br />
veºkú ‰ancu – a stále majú. Ako si vysvetºujete<br />
túto obãian<strong>sk</strong>u podporu kresÈan<strong>sk</strong>ej demokracii<br />
Uvedomte si, Ïe KresÈan<strong>sk</strong>o-demokratické hnutie<br />
je na Sloven<strong>sk</strong>u najstar‰ou ponovembrovou<br />
stranou, ktorá vznikla dôsledne zdola. A podºa<br />
mojich informácií je jednou zo strán, ktoré majú<br />
najväã‰í poãet ãlenov a aj vo verejnom Ïivote<br />
presadzuje tradiãné hodnoty, ktoré sú oddávna<br />
zaloÏené na ideách kresÈanstva. TakÏe popularitu,<br />
ktorú KresÈan<strong>sk</strong>o-demokratické hnutie má, pripisujem<br />
práve tomu, Ïe Sloven<strong>sk</strong>o si e‰te dosÈ váÏi<br />
tradiãné hodnoty, a verím, Ïe máme e‰te na viac,<br />
ako len na dne‰né postavenie KDH. Pre zaujímavosÈ<br />
doplním, Ïe pred 2 ãi 3 rokmi mala e‰te stále<br />
najviac registrovan˘ch ãlenov ªudová strana-<br />
HZDS – ak si dobre pamätám, tak sa ich poãet pohyboval<br />
okolo 35 000. Ale potom uÏ nasledovali<br />
KDH a Smer-SD, ktoré mali pribliÏne po 15 000<br />
ãlenov.<br />
Teraz sú v parlamente tu‰ím ‰tyri strany zo ‰iestich,<br />
ktoré si rôznym spôsobom zakladajú na<br />
svojom kresÈanstve. Samozrejme, sú to svojím<br />
spôsobom politiky odli‰né svety, ale predsa len<br />
sa v rôznych oblastiach dosÈ prekr˘vajú alebo<br />
blíÏia.<br />
Áno, sú to tie hodnoty, ktoré vychádzajú z Bo-<br />
Ïích prikázaní, ãi uÏ zo Starého, alebo z Nového<br />
zákona, a v na‰ej modernej reãi by som povedal,<br />
Ïe je to ãestnosÈ, charakternosÈ, zodpovednosÈ,<br />
spravodlivosÈ, solidarita – to je asi v‰etko, ão mi<br />
teraz schádza na um.<br />
Je to v‰etko veºmi dôleÏité, lenÏe, bohuÏiaº, takéto<br />
hodnoty do veºkej miery ch˘bajú nielen v<br />
sloven<strong>sk</strong>ej politike, ale vôbec v európ<strong>sk</strong>ej.<br />
Veì práve preto sme tu, Ïe si tento nedostatok<br />
uvedomujeme – Ïe totiÏ nielen v modernej alebo<br />
v ‰ir‰om slova zmysle západnej Európe, ba dokonca<br />
aj b˘valej v˘chodnej, dôleÏité hodnoty absentujú.<br />
Ale práve toto je prvok, ktor˘ by b˘valá v˘chodná<br />
Európa mohla na nበkontinent opäÈ priniesÈ<br />
a mohla by sa pokúsiÈ vniesÈ ho aj do celoeuróp<strong>sk</strong>ej<br />
politiky, aby jednoducho – ako hovoril pápeÏ<br />
Ján Pavol II. – históriou nas˘tená Európa d˘chala<br />
dvomi pºúcami. Ani na sekundu by sme nemali<br />
zabudnúÈ, Ïe túÏba po kresÈan<strong>sk</strong>ej demokracii v<br />
mnoh˘ch z nás Ïila uÏ za totality. Na kresÈan<strong>sk</strong>ú demokraciu<br />
som sa te‰il e‰te vtedy, keì som na Hlase<br />
Ameriky poãúval kaÏd˘ ‰tvrtok Antona Hlinku<br />
a Kláru Inoveckú, takÏe som hrd˘, Ïe patrím ku<br />
kresÈan<strong>sk</strong>˘m demokratom – veì to je jediná strana,<br />
v ktorej som doteraz bol a verím, Ïe to bude tak<br />
aj naìalej. A pokiaº ide o stabilitu kresÈan<strong>sk</strong>ej demokracie,<br />
ja si nemyslím, Ïe by bolo kresÈanstvo<br />
na ústupe. Jednoducho – ak to poviem trochu zjednodu‰ene<br />
– kresÈanstvu sa lep‰ie darí v hor‰ích ãasoch<br />
neÏ dobr˘ch a, bohuÏiaº, teraz asi idú na Sloven<strong>sk</strong>o<br />
práve tie hor‰ie ãasy. MoÏno práve tie ºudí<br />
zobudia a vcelku r˘chlo si uvedomia, Ïe sú aj iné<br />
dôleÏité veci v Ïivote, neÏ sú len materiálne hodnoty.<br />
Napokon, samozrejme, aj Zem tu bola daná<br />
ºudstvu na to, aby si ju ãlovek podmanil a aby vyuÏíval<br />
jej dary. A najmä aby kaÏd˘ vyuÏíval talent,<br />
ktor˘ dostal a aby si ãlovek jednoducho uvedomil,<br />
Ïe má k dispozícii aj niektoré duchovné hodnoty<br />
– a Ïe by na ne nemal zabúdaÈ.<br />
Myslíte si, Ïe povedzme funkcionári KDH alebo<br />
aj rôzni ãinitelia cirkví hovoria s ºuìmi dosÈ<br />
presvedãivo a sugestívne, aby ich dokázali v dostatoãnom<br />
mnoÏstve a s dostatoãne hlbok˘mi<br />
argumentmi zí<strong>sk</strong>aÈ alebo udrÏiavaÈ pre kres-<br />
Èan<strong>sk</strong>é hodnoty<br />
âo sa t˘ka hodnostárov cirkví, to ja si v Ïiadnom<br />
prípade nedovolím kritizovaÈ, ani hodnotiÈ.<br />
Ja ich vÏdy poãúvam a snaÏím sa to, ão hovoria,<br />
aj kriticky spracovaÈ a zrealizovaÈ. Skoro vÏdy som<br />
s nimi na jednej vlne... Ja si myslím, Ïe v katolíckej<br />
cirkvi, ktorej som ãlenom, je nová krv. Sú tam<br />
noví bi<strong>sk</strong>upi, trnav<strong>sk</strong>˘, aj bratislav<strong>sk</strong>˘, a sú to ºudia<br />
vzdelaní a zbehlí a ja si ich veºmi váÏim a o<br />
budúcnosÈ cirkvi sa vôbec nebojím.<br />
Nemáte v‰ak pocit, keì si vezmete do úvahy aj<br />
mnohé úÏasné objavy alebo v˘lety ºudí do hlbokého<br />
vesmíru, Ïe predsa sa bude musieÈ nieão<br />
zmeniÈ Hovorí sa, Ïe veºkou v˘hodou a prednosÈou<br />
cirkvi a kresÈanstva a náboÏenstva je to,<br />
Ïe sú stabilné Ale predsa len tie veci, ão sa dejú<br />
okolo nás, sú dosÈ závratné.<br />
Ja si myslím, Ïe v‰etky tie veci, ão sa stároãia<br />
dejú, sú v súlade s boÏím plánom, a preto nevidím<br />
Ïiadny priestor na nejaké prevratné zmeny, ktoré<br />
by zvrátili, povedzme, kresÈanstvo. Ja, jednoducho,<br />
nemám Ïiadny problém s nejak˘mi nov˘mi objavmi<br />
alebo s nov˘mi cestami a s nov˘mi posolstvami,<br />
podºa mÀa je to v‰etko v súlade s uãením<br />
cirkvi, takÏe v tom nemám Ïiadny problém.<br />
Myslíte si, Ïe protestantizmus, ktor˘ kedysi zohrával<br />
v sloven<strong>sk</strong>ej spoloãnosti dôleÏitú úlohu,<br />
bol v 16. storoãí, keì sa odohrali na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
váÏne zmeny, prevratn˘m revoluãn˘m pohybom<br />
Ja sa necítim kompetentn˘ posudzovaÈ protestantizmus.<br />
Iste v‰ak boli aj niektoré chyby v katolíckom<br />
náboÏen<strong>sk</strong>om prostredí, ktoré viedli k<br />
vzniku a úspechu protestantizmu. Mojím cieºom<br />
je ekumenizmus aj s odlúãen˘mi protestant<strong>sk</strong>˘mi<br />
bratmi, medzi ktor˘mi poznám mnoho hodnotn˘ch<br />
a <strong>sk</strong>vel˘ch ºudí, mám medzi nimi priateºov, a dokonca<br />
aj môj asistent je protestant a je to vynikajúci<br />
ãlovek. Jednoducho, protestantov povaÏujem<br />
za svojich bratov, ktorí takisto majú ‰ancu byÈ<br />
spasení, ako ju máme my, katolíci. V Ïiadnom prípade<br />
si ich nedovolím súdiÈ.<br />
A nie je trochu chybou KDH, Ïe medzi svojimi<br />
ãlenmi a prívrÏencami takmer nemá evanjelikov<br />
alebo príslu‰níkov in˘ch cirkví Îe sa vedenie<br />
KDH neorientuje trochu aj na ºudí mimo<br />
katolíckej cirkvi, aby sa roz‰írilo<br />
Ja som v‰ak presvedãen˘, Ïe KresÈan<strong>sk</strong>o-demokratické<br />
hnutie volia nielen katolíci a prípadne<br />
evanjelici, ale aj neveriaci ºudia, teda v‰etci slu‰-<br />
ní obãania, ktorí si jednoducho váÏia tradiãné<br />
kresÈan<strong>sk</strong>é a konzervatívne hodnoty. Toho vlastne<br />
by sa malo KDH úzkostlivo drÏaÈ: aby bolo<br />
stranou, ktorá bude príÈaÏlivá práve pre ºudí slu‰-<br />
n˘ch a korektn˘ch, lebo najmä tí sa nemajú kam<br />
obrátiÈ, keì hºadajú spoloãen<strong>sk</strong>ú a politickú zá‰titu<br />
a keì sú obklopení bezohºadn˘mi egoistami.<br />
53
B A N Í C T V O N A<br />
S L O V E N S K U<br />
Prírodné suroviny pouÏívame vo v‰etk˘ch oblastiach kaÏdodenného Ïivota. Ak by som mal vymenovaÈ<br />
aspoÀ zopár z nich zaãal by som stavebn˘mi materiálmi pre v˘stavbu infra‰truktúry – budov a ciest,<br />
cez suroviny pre priemysel, napríklad v˘robu ocele, automobilov, poãítaãov, liekov, hnojív, aÏ po v˘robu<br />
potravín pre ºudí aj zvieratá. Skoro v‰etko, ão pouÏívame pochádza z prírodn˘ch zdrojov.<br />
Bez vyuÏívania t˘chto zdrojov by ºudstvo dnes pravdepodobne e‰te ob˘valo ja<strong>sk</strong>yne.<br />
V‰etko ão máme,<br />
pochádza z prírodn˘ch zdrojov<br />
RNDr. Demetrios C. Constantinides, v˘konn˘ riaditeº EMED Slovakia<br />
Ústavu informácií o surovinách, Anna poãas<br />
svojho Ïivota bude potrebovaÈ:<br />
• 14 076 kilogramov soli<br />
• 9 700 kilogramov ílu<br />
• 350 kilogramov zinku<br />
• 775,5 ton kameÀa, pie<strong>sk</strong>u a ‰trku<br />
• 350 310 litrov ropn˘ch produktov<br />
• 598 kilogramov medi<br />
• 51 gramov zlata<br />
• 10 628 kilogramov fosfátov<br />
• 267 068 kilogramov uhlia<br />
• 387 kilogramov olova<br />
• 2 710 kilogramov hliníka (bauxit)<br />
• 14 956 kilogramov Ïeleznej rudy<br />
• 22 103 kilogramov cementu<br />
• 163 666 metrov kubick˘ch plynu, ako aj<br />
• ìal‰ích 30 335 kilogramov in˘ch surovín<br />
a kovov.<br />
Verím Ïe moja vnuãka bude maÈ ‰Èastie a<br />
bude maÈ k dispozícii dostatok v‰etk˘ch t˘chto<br />
minerálnych a energetick˘ch surovín.<br />
Otázkou zostáva, ãi si kaÏd˘ z nás uvedomuje,<br />
odkiaº v‰etky tieto materiály pochádzajú.<br />
VYHªADÁVANIE A SPRACOVANIE<br />
SUROVÍN A KOVOV<br />
SUROVINOVÉ ZDROJE A MY<br />
Dnes kaÏdá ºud<strong>sk</strong>á bytosÈ je viac alebo menej<br />
závislá od prísunu minerálnych surovín,<br />
kovov a energetick˘ch surovín, ako napríklad<br />
uhlie, ropa, zemn˘ plyn, ako aj rôznych typov<br />
stavebn˘ch materiálov, ako napr. ‰trk a piesok.<br />
Keì sa minulého roku narodila moja<br />
mlad‰ia vnuãka Anna, bol som si plne vedom˘<br />
o ãom hovoria ‰tatistiky. Napr. podºa ‰tatistiky<br />
Súhrnu údajov o prírodn˘ch surovinách<br />
Geologického ústavu Spojen˘ch ‰tátov a<br />
Minerálne a energetické suroviny ktoré potrebujeme<br />
k Ïivotu európ<strong>sk</strong>ych ‰tandardov<br />
sa nedajú jednoducho kúpiÈ na trÏnici. V‰etky<br />
z nich pochádzajú zo zem<strong>sk</strong>ej kôry. Od ich<br />
objavenia v zem<strong>sk</strong>ej kôre k samotnej produkcii<br />
primárnych surovín v‰ak vedie dosÈ<br />
dlhá cesta. Hlavné etapy tejto cesty od prie<strong>sk</strong>umu<br />
aÏ k ÈaÏbe sú zhrnuté v nasledujúcom<br />
prehºade:<br />
1. Vyhºadávanie<br />
2. Prie<strong>sk</strong>um a v˘poãet zásob<br />
3. Príprava plochy, v˘stavba infra‰truktúry<br />
4. Ban<strong>sk</strong>á prevádzka<br />
a. ËaÏba<br />
b. Produkcia rudy, horniny, inej minerálnej<br />
suroviny<br />
5. Úprava, prípadne tavenie a rafinácia (rudy)<br />
6. Uzávierka bane a rehabilitácia plochy<br />
ObjaviÈ ekonomicky rentabiln˘ zdroj minerálnych<br />
surovín naozaj nie je ºahké. Kdekoºvek<br />
na svete je snom kaÏdého prie<strong>sk</strong>umného<br />
geológa nájsÈ takéto loÏi<strong>sk</strong>o a byÈ e‰te za<br />
svojho Ïivota svedkom jeho ÈaÏby a produkcie<br />
finálnych v˘robkov. ·tatisticky, z jednej<br />
stovky v˘<strong>sk</strong>ytov iba desaÈ bude systematicky<br />
<strong>sk</strong>úman˘ch a z t˘ch desiatich iba jeden predstavuje<br />
ekonomicky v˘znamné loÏi<strong>sk</strong>o, kto-<br />
54
B A N Í C T V O N A<br />
ré raz môÏe byÈ ÈaÏené. Je to hlavne tento dôvod,<br />
kvôli ktorému by sme si mali váÏiÈ prácu<br />
geológov, ban<strong>sk</strong>˘ch inÏinierov, investorov<br />
a v‰etk˘ch, ktorí vkladajú svoj ãas a peniaze<br />
do veºmi ri<strong>sk</strong>antného podniku, ktor˘m je vyhºadávanie<br />
a prie<strong>sk</strong>um loÏí<strong>sk</strong> minerálnych<br />
surovín.<br />
ëal‰ím faktorom, ktor˘ vstupuje do postupnosti<br />
prie<strong>sk</strong>um – ÈaÏba – uzávierka - rehabilitácia<br />
je ãasové hºadi<strong>sk</strong>o. Etapa vyhºadávanie<br />
– prie<strong>sk</strong>um (napr. na zlato alebo iné vzácne<br />
a farebné kovy) môÏe trvaÈ v rozmedzí 5-<br />
15 rokov. ÎivotnosÈ bane (obdobie ÈaÏby) závisí<br />
od vypoãítan˘ch ÈaÏiteºn˘ch zásob loÏi<strong>sk</strong>a.<br />
Pohybuje sa v rozmedzí od niekoºk˘ch rokov<br />
do niekoºk˘ch desiatok rokov. V závere<br />
etapa uzávierky/rehabilitácie, ktorá v sebe zah⁄Àa<br />
naplnenie plánu uzávierky a rekultivácie<br />
bane, a dlhodobé monitorovanie plochy z hºadi<strong>sk</strong>a<br />
ak˘chkoævek chemick˘ch, vizuálnych a<br />
in˘ch dopadov ão môÏe trvaÈ 10 aj 20 rokov.<br />
ÎIVOT BEZ KOVOV, BEZ SUROVÍN,<br />
BEZ STAVEBN¯CH MATERIÁLOV<br />
My v‰etci, nevynímajúc politikov a mocn˘ch<br />
tohto sveta, ktorí pouÏívame napr. mobily,<br />
poãítaãe, autá, lietadlá, vysokor˘chlostné<br />
vlaky, ponorky, podzemné dráhy, elektriãky,<br />
autobusy, stavebné stroje, ‰perky, televízory,<br />
medicín<strong>sk</strong>e a kozmetické v˘robky, by<br />
sme mali rozm˘‰ºaÈ o tom, ão by sme robili,<br />
ak by sa vyrobiÈ nedali. Väã‰inu vecí, ktoré nás<br />
obklopujú a ktoré potrebujeme v dennom Ïivote<br />
sú zaloÏené na v˘robe z minerálnych surovín.<br />
Napr. v domoch kde b˘vame a na pracovi<strong>sk</strong>ách<br />
kde pracujeme, suroviny vyÈaÏené<br />
ãlovekom sú obsiahnuté v cemente, tehlách,<br />
v stre‰nej kon‰trukcii, v podlahách, v kachliãkách<br />
atì. Preto by sme mali prijaÈ tento<br />
fakt ako realitu: buì budeme pouÏívaÈ prírodné<br />
suroviny, kovy a stavebné materiály na napæÀanie<br />
svojich kaÏdodenn˘ch potrieb, alebo<br />
zaãnime rozm˘‰ºaÈ o Ïivote na‰ich dávnych<br />
predkov v ja<strong>sk</strong>yniach.<br />
Skúste si nachvíºu predstaviÈ na‰u civilizáciu<br />
bez elektriny! Priemysel <strong>sk</strong>olabuje úplne,<br />
S L O V E N S K U<br />
Tabuºka 1: Najviac zastúpené kovy (prvky) v klasickom aute<br />
Prvok Znaãka SúãasÈ auta HmotnosÈ v kg<br />
Îelezo Fe Celé auto 1000<br />
Hliník Al Celé auto 120<br />
Uhlík C Oceº mm 25<br />
Meì Cu Electrické káble, chladiã 20<br />
Kremík Si Sklo 20<br />
Olovo Pb Batéria 10<br />
Zinok Zn Ochrana pred hrdzou 10<br />
Mangán Mg Legovacia primes v oceli 8<br />
Chróm Cr Chrómované detaily 7<br />
Nikel Ni Pokovenie, nerez 4<br />
Horãík Mg Hliníkové zliatiny 2<br />
Síra S Oceº 1<br />
Molybdén Mo Motor ové mazivá, oceº 0,5<br />
Vanád V Oceº 0,5<br />
Fosfor P Oceº 0,5<br />
Niób Nb Oceº s vysokou pevnosÈou 0,2<br />
keìÏe veºká väã‰ina podnikov je od nej plne<br />
závisl˘ch. Bankov˘ systém, mobilné a pevné<br />
telefónne siete, lekár<strong>sk</strong>a starostlivosÈ, vykurovacie,<br />
chladiace systémy a osvetlenie<br />
prestanú fungovaÈ. Samozrejme zastaví sa aj<br />
zásobovanie vodou – aj väã‰ina vodáren<strong>sk</strong>˘ch<br />
ãerpacích zariadení je poháÀan˘ch elektrinou.<br />
Zásobovanie potravinami sa znaãne<br />
zkomplikuje – bez chladenia by sa veºká ãasÈ<br />
z nich pokazila.<br />
NA·E AUTO SA SKLADÁ Z…<br />
V‰etci radi jazdíme v autách. Zamysleli<br />
ste sa niekedy nad t˘m, koºko kilogramov rôznych<br />
kovov je treba na v˘robu jedného auta<br />
Tabuºka 1 ukazuje, koºko kg kovov musí byÈ<br />
vyÈaÏené alebo recyklované zo ‰rotu, aby sme<br />
mohli prísÈ k predajcovi a kúpiÈ si nové vozidlo.<br />
EPILÓG<br />
KaÏd˘ z nás by mal uznaÈ, Ïe prístup k minerálnym<br />
surovinám a kovom je zásadnou vecou<br />
pre trvalo udrÏateºnú spoloãnosÈ, pre jej<br />
prospech a ekonomick˘ rast. Taisto by sme<br />
mali prijaÈ fakt, Ïe prírodné surovinové a<br />
energetické zdroje sa dajú dob˘vaÈ len tam,<br />
kde ich matka príroda vytvorila. Minerálne lo-<br />
Ïi<strong>sk</strong>o nie je továreÀ na automobily ktorá môÏe<br />
byÈ vybudovaná v Bratislave, v Tepliãke nad<br />
Váhom, alebo hocikde inde. Navy‰e, v krajinách<br />
bohat˘ch na ropu, plyn a surovinové<br />
zdroje Ïije tri a pol miliardy ºudí. Pri dobrom<br />
riadení môÏe vyuÏívanie t˘chto zásob zabezpeãiÈ<br />
surovinové zdroje nevyhnutné pre priemysel,<br />
priná‰aÈ veºk˘ ekonomick˘ zi<strong>sk</strong>, ktor˘m<br />
sa ur˘chli rozvoj a zníÏi miera chudoby.<br />
Samozrejme v‰etky ÈaÏobné spoloãnosti si<br />
musia osvojiÈ perspektívu trvalo udrÏateºného<br />
rozvoja. Jeho základn˘m princípom je dosiahnutie<br />
rozvoja, ktor˘ priná‰a obrov<strong>sk</strong>˘<br />
prospech pre regióny dnes a zároveÀ nezmen-<br />
‰uje moÏnosti budúcich generácií naplniÈ svoje<br />
ekonomické a environmentálne potreby.<br />
Ekonomick˘ v˘znam zlata<br />
ako komodity s monetárnym dopytom<br />
Rozhovor s autorom ‰túdie Mgr. Jurajom Karpi‰om, Iness Consult, s.r.o.<br />
Preão vznikla táto ‰túdia o zlate a aké je jej<br />
praktické vyuÏitie<br />
Vznikla na popud firmy EMED, ktorá je Èa-<br />
Ïobnou spoloãnosÈou a ktorá chcela zistiÈ, aké<br />
sú perspektívy zlata, jeho ekonomická funkcia<br />
v budúcnosti. My sami máme pocit, Ïe finanãn˘<br />
systém v súãasnosti nie je príli‰ stabiln˘,<br />
hrozí znehodnotenie nielen eura, ale aj ostatn˘ch<br />
svetov˘ch mien. Preto záujem o zlato rastie,<br />
opäÈ nadobúda monetárny v˘znam a v˘znam<br />
zlata a jeho monetárnej funkcie bude v<br />
budúcnosti urãite rásÈ.<br />
Táto ‰túdia hovorí o tom, Ïe existujú váÏne<br />
riziká existencie papierov˘ch peÀazí, Ïe<br />
zlato opäÈ nadobúda monetárnu funkciu a ºudia<br />
sa na to môÏu pripraviÈ. ·túdia je urãená<br />
pre politikov, pre ekonómov, keìÏe to má implikáciu<br />
na smerovanie rozvoja ekonomiky v<br />
danej krajine, ãi uÏ sa to t˘ka rezerv – nakoºko<br />
nie je dobré maÈ rezervy iba v in˘ch menách,<br />
ale aj v zlate: je to aj upozornenie na to,<br />
Ïe na Sloven<strong>sk</strong>u sa nachádzajú zdroje s ekonomickou<br />
hodnotou, ktoré moÏno vyuÏiÈ.<br />
Existuje dnes monetárna funkcia zlata<br />
V roku 1971 prezident Nixon zru‰il väzbu<br />
medzi dolárom a zlatom, a t˘m sa dolár stal tzv.<br />
Fiat menou, papierovou menou postavenou<br />
ãisto na dôvere, Ïe vláda sa bude správaÈ zodpovedne<br />
a neznehodnotí menu. Napriek tomu,<br />
55
B A N Í C T V O N A<br />
Ïe do‰lo k oddeleniu zlata od peÀazí, ºudia zlato<br />
stále vnímali ako poistku pre prípad nezodpovedného<br />
konania monetárnych autorít a preto<br />
urãitú monetárnu funkciu má, hoci nie formálnu.<br />
Zostáva teda v rezervách mnoh˘ch<br />
centrálnych bánk, mnoho ºudí nakupovalo zlato<br />
práve pre ochranu svojich úspor voãi znehodnoteniu<br />
papierov˘mi peniazmi.<br />
Poãas tisíce rokov dlhej súÈaÏe rôznych komodít<br />
o to, ktorá sa stane peniazmi, práve zlato<br />
vyhralo a zí<strong>sk</strong>alo pozíciu meny – je ho relatívne<br />
málo, má aj nemonetárny dopyt, chemicky<br />
nereaguje s in˘mi prvkami, neubúda ho<br />
teda, je ºahko deliteºné, ºahko sa s ním pracuje,<br />
ba ão viac, ponuka zlata je veºmi málo<br />
elastická – nie je také ºahké vyprodukovaÈ<br />
nové zlato a teda si zachováva svoju trvalú<br />
hodnotu voãi ostatn˘m statkom.<br />
V‰etky krajiny si v‰ak zachovávajú zlaté rezervy,<br />
aká je situácia na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
V porovnaní so susedn˘mi krajinami máme<br />
relatívne veºké zlaté rezervy 31,8 tony, ão je<br />
napríklad vy‰e dvakrát viac ako vlastní âe<strong>sk</strong>á<br />
republika. Na Sloven<strong>sk</strong>u s bohatou históriou<br />
ÈaÏby existujú stále relatívne veºké loÏi<strong>sk</strong>á<br />
zlata s 100 – 400 tonami nevyÈaÏeného zlata,<br />
ktoré moÏno ekonomicky zuÏitkovaÈ. VyuÏitie<br />
t˘chto vyÈaÏiteºn˘ch zásob predstavuje potenciálne<br />
príjmy pre verejné financie a môÏe zlep-<br />
‰iÈ zamestnanosÈ a mzdy v regiónoch, kde sa<br />
loÏi<strong>sk</strong>á nachádzajú.<br />
S L O V E N S K U<br />
V di<strong>sk</strong>usiách o novom usporiadaní svetového<br />
finanãného systému sa dnes opäÈ spomína<br />
aj zlato, av‰ak asi nie je na svete krajina,<br />
ktorá by dnes mala naviazanú menu na<br />
zlato.<br />
Nie je, práve v 70. rokoch do‰lo k tomu uÏ<br />
spomínanému oddeleniu zlata od peÀazí a odvtedy<br />
tu máme tento systém nekryt˘ch peÀazí.<br />
Na druhej strane, v‰etky krajiny sa spoliehali<br />
na to, Ïe Ameriãania budú robiÈ zodpovednú<br />
monetárnu politiku, ão sa ukázalo ako príli‰<br />
ambiciózny predpoklad. V súãasnosti sa<br />
objavujú hlasy o zavedení zlatom kryt˘ch pe-<br />
Àazí – vo ·vajãiar<strong>sk</strong>u, v americkom Utahu uÏ<br />
dolár kryt˘ zlatom zaviedli a o rovnakom kroku<br />
di<strong>sk</strong>utujú aj v in˘ch americk˘ch ‰tátoch.<br />
âiÏe ºudia uÏ zaãínajú chápaÈ, kde je problém<br />
a Ïe mena môÏe byÈ zneuÏitá politickou elitou<br />
alebo bankov˘m systémom na svoje ciele.<br />
Zlat˘ diktát – väzba meny na zlato, ktorá obmedzuje<br />
financovanie verejn˘ch v˘davkov<br />
nafukovaním peÀaÏnej zásoby Je problematickej‰ie<br />
poÏiãiavaÈ si, ak ‰tát nemá plne pod<br />
kontrolou mnoÏstvo peÀazí v obehu, to znamená<br />
nevie si „vytlaãiÈ“ peniaze na splátky dlhov..<br />
Zlato obmedzuje schopnosÈ ‰tátov hospodáriÈ<br />
deficitne a tvoriÈ dlhy. Práve toto obmedzenie<br />
bolo jednou z hlav˘ch príãin, preão sa upustilo<br />
od zlatého krytia, keìÏe USA boli v tom ãase<br />
v takej situácii, Ïe natlaãili toºko peÀazí, ktoré<br />
nemohli zlatom pokryÈ. Papierové peniaze<br />
sú ãisto v správe ‰tátu, ich ponuka nie je niãím<br />
obmedzená a táto neobmedzená tvorba peÀazí<br />
zo strán centrálnych bánk viedla k situácii,<br />
ktorej sme v súãasnosti svedkami – k finanãnej<br />
kríze, k vzniku rôznych bublín a extrémnemu<br />
rastu dlhu. V dne‰nom systéme nekryt˘ch<br />
peÀazí je obºúbenou formou ekonomickej<br />
stimulácie vytvoriÈ ìal‰ie peniaze, ktoré centrálna<br />
banka pustí do obehu a vytvorí iba ilúziu<br />
bohatstva. Av‰ak po prebudení z tejto ilúzie<br />
prichádza tvrdá opica, ktorej dnes ãelíme<br />
– dochádza ku finanãn˘m krízam, keì je takmer<br />
cel˘ finanãn˘ sektor nesolventn˘, dochádza<br />
k recesiám, keìÏe v‰etky chyby, ktoré sa<br />
urobili následkom monetárnej ilúzie, sa musia<br />
odstrániÈ. Dochádza k bolestnému prebudeniu.<br />
Tvorba peÀazí bola obmedzovaná práve väzbou<br />
na zlato a nedovoºovala vznik tak˘ch<br />
prudk˘ch v˘kyvov v hospodár<strong>sk</strong>ej aktivite.<br />
Bubliny predstavujú neudrÏateºn˘ rast ceny<br />
aktív, ktor˘ nie je postaven˘ na zdrav˘ch ekonomick˘ch<br />
základoch, ale je vyvolan˘ t˘m, Ïe<br />
na trh vstúpili nové peniaze, ktoré natiekli<br />
práve do t˘chto aktív. Treba si to predstaviÈ<br />
tak, Ïe ak sa centrálna banka rozhodne stimulovaÈ<br />
ekonomiku nov˘mi peniazmi, tak tie peniaze<br />
musia niekde vstúpiÈ do ekonomiky. V<br />
poslednej dobe peniaze tiekli väã‰inou do nehnuteºností,<br />
vyvolali tam bubliny, teda ceny t˘chto<br />
aktív rástli pomerne r˘chlo, r˘chlej‰ie<br />
ako iné oblasti v ekonomike /USA, Ír<strong>sk</strong>o, ·paniel<strong>sk</strong>o/.<br />
KeìÏe v‰ak rast t˘chto cien nie je<br />
postaven˘ na ekonomickom základe, len ão<br />
prestanete umelo stimulovaÈ toto prostredie<br />
nov˘mi peniazmi, ceny prestanú rásÈ. Toto sa<br />
stalo v roku 2006, keì americká centrálna<br />
banka zaãala zvy‰ovaÈ úrokovú sadzbu a prestala<br />
pú‰ÈaÈ veºa peÀazí do ekonomiky, ceny<br />
boli neudrÏateºné a zaãali kolabovaÈ, preto hovoríme<br />
o pra<strong>sk</strong>nutí bubliny. To isté sa stalo v<br />
Ír<strong>sk</strong>u a to isté príde v ·paniel<strong>sk</strong>u. Väã‰inou ide<br />
o dramatické poklesy v niekoºko desiatkach<br />
percent.<br />
Ako sa kríza prejavuje a ak˘ je je pravdepodobn˘<br />
scenár do budúcnosti Väã‰ina obãanov<br />
má pocit, Ïe ide iba o politickú agendu<br />
a krízu nijak dramaticky nepociÈuje.<br />
Neoãakávam koniec sveta, nechcem vyznievaÈ<br />
ako katastrofista, av‰ak kríza tu je a je<br />
extrémne váÏna. Ak si spomeniete, celé to zaãalo<br />
koncom roka 2007 a tvrdilo sa, Ïe kríza<br />
bude trvaÈ pár mesiacov, máme rok 2012 a kríza<br />
je stále tu a je e‰te väã‰ia, hovoríme o rozpade<br />
Eura, ão bolo absolútne nepredstaviteºné<br />
pred tromi – ‰tyrmi rokmi. Kríza e‰te nie je<br />
na svojom vrchole. Nestane sa to zo dÀa na<br />
deÀ, kríza je proces, je to otázka niekoºk˘ch rokov,<br />
keì ‰táty budú musieÈ nakoniec pristúpiÈ<br />
k radikálnym opatreniam. V Európe máme<br />
kopu ‰tátov, ktoré sú nesolventné, budú musieÈ<br />
radikálne zo‰krtaÈ v˘davky vo verejnom sektore,<br />
‰kolstve, zdravotníctve, budú musieÈ zv˘-<br />
‰iÈ dane, ão bude znamenaÈ pokles ekonomickej<br />
aktivity. Ekonomick˘ rast nebude tak˘<br />
r˘chly, ako sme dúfali alebo ak˘ bol v minul˘ch<br />
rokoch. A rast niωí ako inflácia, ãi rovno<br />
recesia znamená, Ïe ºudia ochudobnejú.<br />
Samozrejme, dnes to e‰te nevidno, ale dnes<br />
nikto nezaãal poriadne ‰etriÈ, stále sa o ‰etrení<br />
iba rozpráva a práve to vedie k tomu, Ïe<br />
dlhová kríza sa stále stupÀuje v celej EU.<br />
Je to v‰ak problém aj ostatn˘ch veºk˘ch<br />
ekonomík napr. Japon<strong>sk</strong>a, ãi USA. Samozrejme,<br />
nevrátime sa doby ºadovej, pravdepodobne<br />
to tu nebude ani také zlé ako za komunizmu,<br />
ale budeme urãite chudobnej‰í, ako by<br />
sme boli, keby sme mali zdrav˘ finanãn˘ systém,<br />
ktor˘ by nebol postaven˘ na niãím nekryt˘ch<br />
peniazoch, ktoré môÏu byÈ zneuÏité na politické<br />
ciele.<br />
Ak˘ je elegantn˘ spôsob, ako vykorãuºovaÈ<br />
z krízy<br />
Tak˘ spôsob uÏ neexistuje. To, Ïe sa napr.<br />
v Amerike postavili milióny zbytoãn˘ch domov,<br />
predstavuje reálnu stratu kapitálu, to znamená,<br />
Ïe tento kapitál bude ch˘baÈ v in˘ch ãastiach<br />
ekonomiky. Premárnen˘ kapitál predstavuje<br />
zníÏenie Ïivotnej úrovne. Napríklad v<br />
Európe chyby z minulosti znamenajú, Ïe na to,<br />
aby sme zaãali opätovne zdravo rásÈ, treba<br />
zlikvidovaÈ v‰etky mylné projekty – musia<br />
zbankrotovaÈ niektorí developeri v Ír<strong>sk</strong>u, v<br />
·paniel<strong>sk</strong>u, treba oãistiÈ finanãn˘ sektor od nesolventn˘ch<br />
bánk, rozpredaÈ ich. Treba splatiÈ<br />
v‰etky dlhy, hoci niektoré dlhy nebude moÏné<br />
splácaÈ – je jasné, Ïe Grécko nikdy nebude<br />
schopné splatiÈ svoj dlh a preto tento dlh treba<br />
re‰trukturalizovaÈ – odpísaÈ jeho ãasÈ a zaãaÈ<br />
od nuly. Znamená to, Ïe ºudia si budú musieÈ<br />
utiahnuÈ opa<strong>sk</strong>y na nejaké obdobie, ‰táty<br />
nebudú vyplácaÈ také dôchodky ako dnes, neudrÏateºné<br />
sociálne systémy nezodpovedajúce<br />
ekonomickej v˘konnosti musia byÈ reformované.<br />
âím ne<strong>sk</strong>ôr to urobíme, t˘m tie náklady<br />
budú väã‰ie a hrozí to, Ïe kríza sa dostane<br />
do ‰tádia, keì bude prebiehaÈ nekontrolovan˘m<br />
spôsobom. Koncom minulého roka sme videli,<br />
Ïe európ<strong>sk</strong>i predstavitelia zaãali strácaÈ kontrolu<br />
nad priebehom krízy, ão vyvolalo obavy,<br />
ãi nedôjde k k neriadenému rozpadu eurozóny<br />
ãi bankrotu bankového sektora. Toto je<br />
najhor‰í scenár, pretoÏe to predstavuje obdobie<br />
chaosu. Pád finanãného sektora znamená,<br />
Ïe ohrozená je celá ekonomika. Ak vyãistíme<br />
ekonomiku od chybn˘ch investícií a re‰trukturalizujeme<br />
dlhy nesolventn˘ch in‰titúcií a<br />
krajín ão naj<strong>sk</strong>ôr, môÏeme byÈ relatívne optimistickí,<br />
keìÏe ekonomick˘ rast <strong>sk</strong>ôr ãi ne<strong>sk</strong>ôr<br />
príde. Odsúvaním t˘chto rie‰ení nástrojmi ako<br />
Euroval, ktor˘ slúÏi iba na poprehadzovanie<br />
strát medzi krajinami, ri<strong>sk</strong>ujeme omnoho väã-<br />
‰ie náklady a najmä to, Ïe sa systém môÏe rozpadnúÈ<br />
neriaden˘m spôsobom.<br />
Európ<strong>sk</strong>a únia sa v posledn˘ch rokoch zmenila<br />
na dlhovú úniu, ktorá prerozdeºuje dlhy<br />
medzi jednotliv˘mi krajinami . Toto vyvoláva<br />
rôzne pnutia pocity Ïe jedna krajina dopláca na<br />
druhú. Vydali sme sa na zlú cestu. Na zaãiatku<br />
sme mali rie‰iÈ problémy práve tam, kde<br />
vznikli. Ak má Grécko problémy so splácaním,<br />
tak ho treba nechaÈ zbankrotovaÈ, ão z ãasti zaplatí<br />
Grécko a z ãasti in‰titúcie, ktoré mu po-<br />
Ïiãiavali. Av‰ak teraz sme to zaplatili z peÀazí<br />
ostan˘ch krajín a dlh nezmizol, rastie dokonca<br />
r˘chlej‰ie ako predt˘m. Stále sa tvárime,<br />
Ïe tu kríza nie je a net˘ka sa priamo nás.<br />
No neprijatie radikálnych opatrení a zlyhanie<br />
v re‰trukturalizácii bankového sektora môÏe<br />
maÈ fatálne dôsledky. Ak si toto predstavitelia<br />
EÚ neuvedomia, <strong>sk</strong>onãí to rozpadom eura<br />
a v hor‰om prípade rozpadom EÚ.<br />
VráÈme sa v‰ak k úlohe zlata v spoloãnosti.<br />
Uviedli ste celkom jasne, ak˘ v˘znam má<br />
zlato pre ‰tát, ale ão zlato a jednotlivec<br />
Má vôbec nejak˘ v˘znam pre jednotlivca investovaÈ<br />
do zlata<br />
Urãite, fyzické zlato sa chápe ako poistka<br />
voãi zlyhaniu fungovania finanãného sektora,<br />
ku ktorému sme urãite bliωie ako pred 10 rokmi.<br />
Zlato je poistka voãi katastrofickému scenáru<br />
pre ‰tát i pre jednotlivca. Preto otázka<br />
dnes podºa môjho názoru nie je ãi maÈ investície<br />
v zlate, ale koºko percent portfólia do<br />
zlata umiestniÈ.<br />
56
D I A L Ó G Y O A<br />
& M M<br />
O ãom<br />
O ministrovi – na‰om sluÏobníkovi<br />
O utrpení pri mediálnych politick˘ch di<strong>sk</strong>usiách<br />
O ºuìoch, ktorí sa za kaÏdú cenu snaÏia byÈ múdri<br />
O schopnosti politikov komunikovaÈ<br />
O tom, v ãom sa poná‰ajú dne‰ní politici na ·túra a ·tefánika<br />
O zákulisí a poradcoch Ivety Radiãovej<br />
O tom, ãi utrpí Sloven<strong>sk</strong>o, ak Radiãová <strong>sk</strong>onãí s politikou<br />
O Ficov˘ch zamysleniach nad t˘m, ãi robí dobre to, ão robí<br />
O mizern˘ch programoch v na‰ich i zahraniãn˘ch televíziách<br />
MoÏno porovnávaÈ<br />
Havla a Radiãovú<br />
Po novembri ’89 politika patrila medzi<br />
sféry, ktoré ºudí hádam najviac vzru‰ovali.<br />
Zdá sa, Ïe v poslednom ãase záujem o verejné<br />
dianie a o samotn˘ch politikov v˘razne<br />
upadol. âím to je Má to svoju logiku<br />
Pozrite sa: je v‰eobecne známe, a je to aj<br />
pravda, Ïe – tie ãísla si tro‰ku vymyslím, keìÏe<br />
ich presne nepoznám – vo ·vajãiar<strong>sk</strong>u z<br />
desiatich ºudí moÏno dvaja vedia, kto je prezident,<br />
alebo kto je kto, lebo tam <strong>sk</strong>oro kaÏd˘<br />
minister v tom ãi onom rezorte neustále rotuje,<br />
a teda r˘chlo sa striedajú. Z toho moÏno<br />
vypl˘va, Ïe napríklad v kolí<strong>sk</strong>e demokracie,<br />
teda v krajine so starou tradiãnou parlamentnou<br />
demokraciou, ako je povedzme Veºká<br />
Británia, sa ºudia nepotrebujú natoºko zaoberaÈ<br />
t˘m, kto je ak˘ politik, alebo ão robí.<br />
Ak plnohodnotne funguje zastupiteº<strong>sk</strong>á prax,<br />
teda naozajstná demokracia, a ºudia si slobodne<br />
zvolia toho, kto ich bude zastupovaÈ, pochybujem,<br />
Ïe sa potom veºmi zaujímajú o<br />
to, kto sedí na akej stoliãke. U nás si v‰ak e‰te<br />
stále nevieme zvyknúÈ na to – alebo braÈ to<br />
na vedomie –, Ïe ten, kto je funkãne nad<br />
nami, povedzme na ministerstve poºnohospodárstva,<br />
dopravy, spojov a tak, nie je panovník,<br />
ako to bolo v minulosti, ale – naozaj to<br />
tro‰ku preÏeniem – je to nበsluÏobník. Je to<br />
sluha, ktorého sme si zvolili, lebo má na to<br />
schopnosti, má na to ãas, alebo chce maÈ na<br />
to ãas, a má záujem o to, aby nás zastupoval.<br />
To v‰etko sme sa my vlastne zväã‰a dozvedeli<br />
v 89. Nie Ïe by sme boli národom hlupákov<br />
– samozrejme, Ïe sme tento princíp hádam<br />
ovládali uÏ aj predt˘m –, lenÏe buì sa k<br />
voºbám nechodilo, alebo sa chodilo preto,<br />
aby nemal niekto nepríjemnosti, keby ne‰iel.<br />
Aj tak za ºuìmi doliezol niekto z miestneho<br />
úradu s nejakou prenosnou urnou a vy ste tam<br />
museli hodiÈ ten a ten lístok, a nijak˘ in˘, pretoÏe<br />
tu proste vtedy fungovala vláda jednej<br />
strany a voºby boli vlastne formálne. No a naraz<br />
to uÏ nebolo povinné, naraz zaãali ºudia<br />
preciÈovaÈ, Ïe hádam môÏu nieão v tom „svete<br />
hore“ urobiÈ, a Ïe je tu ãas a moÏnosÈ, aby<br />
oni sami rozhodli, kto bude na tom, ãi na<br />
onom mieste, a dokonca ku komu sa môÏu<br />
utiekaÈ, aby sa ãosi zmenilo k lep‰iemu. A toto<br />
bol ten virvar po novembri ’89, keì ºudia zaãali<br />
zisÈovaÈ, Ïe majú naozaj aj nejaké práva.<br />
ËaÏko v‰ak povedaÈ, ãi preto, Ïe uÏ sa to<br />
v‰etko – pouÏijem nepopulárne slovo – znormalizovalo,<br />
v tom pozitívnom zmysle slova,<br />
alebo ãi to nie je tak, nedaj Pán Boh, ako ºudia<br />
hovoria a ako ãasto poãúvam – a nie som<br />
z toho uveliãen˘: Naão tam ja pôjdem niekoho<br />
voliÈ, ão sa budem o to zaujímaÈ, koho<br />
mám zvoliÈ a za koho mám hodiÈ lístok, keì<br />
aj tak môj hlas niã nezmôÏe. To je dosÈ hrozné<br />
poznanie a dosÈ hrozné kon‰tatovanie, keìÏe,<br />
samozrejme, vieme, Ïe ten jeden hlas<br />
<strong>sk</strong>utoãne neznamená veºa. Ale keì si to o<br />
tom jednom hlase povedia stovky ºudí a obávam<br />
sa, Ïe to tak je, tak uÏ to zaãína byÈ zlé,<br />
choré a nebezpeãné. TakÏe aj preto, alebo<br />
najmä preto, ustal sãasti záujem ºudí o politiku,<br />
prestalo to v‰eobecné hemÏenie na v‰e-<br />
57
D I A L Ó G Y O A<br />
& M M<br />
lijak˘ch podujatiach, ustal záujem „angaÏovaÈ<br />
sa“ vo verejn˘ch záleÏitostiach. E‰te raz<br />
zhrniem hlavn˘ dôvod, preão sa dosÈ veºké<br />
mnoÏstvo ºudí u nás prestalo tak nejako z celej<br />
du‰e zaujímaÈ o to, ão sa deje: ºudia zistili,<br />
ako naozaj funguje parlamentná demokracia,<br />
a uvedomili si, Ïe aj na tej niωej zastupiteº<strong>sk</strong>ej<br />
úrovni, mest<strong>sk</strong>ej, obvodnej atì., ktorá<br />
je v‰ak tieÏ veºmi dôleÏitá, v‰elijakí poslanci<br />
alebo starostovia nenaplnili oãakávania<br />
t˘ch, ão ich volili, a preto jednoducho rezignovali,<br />
ão je tá najhor‰ia moÏnosÈ.<br />
Okrem vá‰ho správne pomenovaného dôvodu<br />
existuje – moÏno trochu nepriamo,<br />
ale predsa – e‰te aj ìal‰ia, podºa mÀa závaÏná<br />
okolnosÈ: keì si v‰imnete tie sobotno-nedeºné<br />
di<strong>sk</strong>usie v televízii a v rozhlase,<br />
v ktor˘ch uÏ dlhé roky vystupujú na‰i<br />
poprední politici, tak zistíte, Ïe úroveÀ väã-<br />
‰iny t˘chto vystúpení je, podºa môjho názoru,<br />
ÈaÏko znesiteºná, pretoÏe sú pod akúkoºvek<br />
kritiku. Ja to naozaj pozerám len<br />
preto, lebo to patrí k mojim povinnostiam,<br />
pretoÏe ak mám na nejaké veci reagovaÈ,<br />
musím ich poznaÈ. Sú to v‰ak ãasto absurdnosti,<br />
a keì poãúvam to, ão títo ºudia<br />
hovoria, <strong>sk</strong>utoãne trpím a trápim sa.<br />
Naozaj sme na tom asi pomerne rovnako,<br />
lebo ja takisto pri tom trpím, a takisto preto<br />
to napriek tomu pozerám, lebo aj ja to aspoÀ<br />
trochu potrebujem vidieÈ a poãuÈ, ão hovoria<br />
elitní politici. Sledujem to v‰ak ãoraz zriedkavej‰ie,<br />
i keì viem, Ïe naozaj sa treba udrÏiavaÈ<br />
pri sledovaní v‰etkého, ão sa okolo nás<br />
deje. SnaÏím sa v‰ak udrÏiavaÈ aj ináã v obraze,<br />
in˘m spôsobom – napríklad tak, Ïe sledujem<br />
inde, teda v in˘ch médiách správy,<br />
komentáre, atì., aby si ãlovek vedel dotvoriÈ<br />
ist˘ názor na Sloven<strong>sk</strong>o. Problém je v tom, Ïe<br />
ãím viac je tak˘chto di<strong>sk</strong>usn˘ch relácií, moderovan˘ch<br />
ãi komentovan˘ch, t˘m viac zisÈujeme,<br />
Ïe nám nech˘bajú ozajstné osobnosti<br />
len na postoch politick˘ch, ale aj na postoch<br />
redaktor<strong>sk</strong>˘ch, pretoÏe ak nemá politik<br />
partnera, tak veºmi r˘chlo vycíti, Ïe proste je<br />
to v‰etko v jeho moci a manipuluje ten di<strong>sk</strong>usn˘<br />
program tam, kam on chce, a nie tam, kde<br />
chce moderátor, alebo dokonca poslucháã ãi<br />
divák. V tom si, myslím, je veºk˘ problém.<br />
Ten neexistoval, keì som povedzme s kolegami<br />
zaãínal najprv v rozhlase a ne<strong>sk</strong>ôr od<br />
´93-eho v televízii, tieÏ svojím spôsobom v<br />
di<strong>sk</strong>usnej relácii, hoci to bola vlastne zábavná<br />
publicistika, blízka ku kabaretnému Ïánru.<br />
Vtedy politici e‰te neboli natoºko trénovaní.<br />
Dokonca ten Ïáner, ktor˘ som uplatÀoval, mi<br />
umoÏÀoval sem-tam sa na nich zasmiaÈ, semtam<br />
sa zasmiaÈ na sebe, aby to bolo tro‰ku rovnocenné,<br />
sem-tam do toho zapojiÈ aj diváka,<br />
pretoÏe ja som nikdy nerobil niã bez divákov<br />
– a ten politik nikdy nebol natoºko siln˘, aby<br />
mohol v‰etky problémy a rébusy zviesÈ na<br />
takú stranu, ktorá len jemu vyhovuje. UÏ kedysi<br />
dávno na Ïurnalistike sme sa uãili, Ïe<br />
konferencier, redaktor ãi moderátor nemusí<br />
byÈ odborník, ale rozhodne by mal vystupovaÈ<br />
ako dobre informovan˘ spoloãník, a to<br />
spoloãník, ktor˘ dokonca vie aj ãosi vycítiÈ,<br />
ktor˘ vie rozprávaÈ, ktor˘ má dar reãi a ktor˘<br />
má primeran˘ spôsob cítenia a vedenia<br />
toho programu, ktor˘ pripravuje. Zle sa mi k<br />
tomu vyjadruje, lebo sám sa v tom e‰te stále<br />
pohybujem, hoci za in˘ch okolností. TakÏe<br />
nebudem tu zná‰aÈ a chrliÈ oheÀ a síru na<br />
ºudí, ktorí to, podºa môjho názoru, robiÈ nevedia.<br />
Od t˘ch ãias, od t˘ch ´90-ych rokov,<br />
uÏ uplynula nejaká doba, politici sa stali tro‰-<br />
ku gumovej‰í, vedia sa prispôsobiÈ, vedia<br />
reagovaÈ. Na druhej strane – tak˘ch ãiniteºov,<br />
ktorí by dokázali aspoÀ ako-tak na úrovni<br />
vystupovaÈ, je dosÈ málo. A tak sa stalo aj to,<br />
Ïe v t˘ch mojich programoch boli potom<br />
niektorí uÏ aj 4-5krát, a prestalo to byÈ zaujímavé<br />
alebo aktuálne, a preto bolo treba s<br />
t˘m v podobe, v akej som to vtedy robil,<br />
<strong>sk</strong>onãiÈ. Ale ktovie, moÏno, Ïe aj preto, lebo<br />
– ako sa vraví – treba <strong>sk</strong>onãiÈ v najlep‰om, a<br />
preto to uÏ malo byÈ aj <strong>sk</strong>ôr <strong>sk</strong>onãené, neviem.<br />
Ale rozhodne by to nemohlo trvaÈ v takom<br />
‰t˘le, ako som to vtedy robil, do dne‰n˘ch<br />
ãias. Je aj do istej miery iná doba, sú iné súvislosti,<br />
iné okolnosti. Neviem v‰ak pochopiÈ,<br />
preão okrem rôznych t˘ch tzv. serióznych<br />
komentárov a uãen˘ch predpoludÀaj‰ích<br />
debát ãi ak˘chkoºvek hlboko meditatívnych<br />
a hlboko analytick˘ch di<strong>sk</strong>usií nemôÏe existovaÈ<br />
aj povedzme politick˘ kabaret. Nemám<br />
rád tento pojem, pretoÏe kabaret nemôÏe byÈ<br />
nepolitick˘, i keì tam politika, ktor˘ je na<br />
mu‰ke, nemáme priamo prítomného, ale lep-<br />
‰ie to vyjadriÈ neviem. Preão sa nemôÏe produkovaÈ<br />
tak˘to nejak˘ kabaretn˘ program,<br />
ktor˘ by sa aspoÀ trochu podobal tomu, ão<br />
sme viacerí b˘valí ’rozhlasáci‘ kedysi robili.<br />
V‰etko sa vyvíja, takÏe uÏ nie sú tie ãasy, ktoré<br />
boli kedysi, ale stále tvrdím, Ïe je to pre poslucháãa<br />
a diváka vÏdy Ïáner stráviteºnej‰í a<br />
vÏdy lep‰ie modifikujúci názor diváka a poslucháãa,<br />
ako keì do neho natvrdo tlaãíme<br />
proste svoje pravdy v ostrej konfrontácii s niek˘m<br />
z opaãného tábora. A tie texty sú ãasto<br />
plné fráz.<br />
Na Sloven<strong>sk</strong>u najzaujímavej‰ie Ïivotné<br />
pravdy hovoria obãanom nie kÀazi alebo<br />
filozofi, a ani politici, o ktor˘ch sme pred<br />
chvíºou hovorili, ale niektorí predstavitelia<br />
‰oubiznisu, a na prvom mieste práve humoristi.<br />
Máte pre túto zvlá‰tnu a aÏ akoby<br />
nepochopiteºnú situáciu presvedãivé vysvetlenie<br />
Neviem, ãi presvedãivé a neviem, ãi je to<br />
vôbec vysvetlenie, ale myslím si, Ïe sú to ºudia,<br />
ktorí ovládajú pomerne dobre beÏn˘ hovorov˘<br />
‰t˘l, priãom sa netvária nejako sofistikovane,<br />
a keì sa snaÏia byÈ za kaÏdú cenu<br />
múdri, tak to zaãne byÈ nepresvedãivé a<br />
smie‰ne. Pritom sú to ºudia, ktorí sú na oãiach<br />
a sú aj populárni, i keì ãasto táto ich pozícia<br />
je, nie v zlom, moÏno aj trochu zneuÏívaná.<br />
A tu mi prichodí na um báseÀ „Herci“ od ªubomíra<br />
Feldeka zo zbierky „Slovák na Mesiaci“,<br />
ktorou by sa dosÈ dalo nadviazaÈ na to, o<br />
ãom práve hovoríme. Vtedy, keì báseÀ vy‰la<br />
– tu‰ím v roku 1986 –, bolo okolo nej a okolo<br />
v‰etkého, ãoho sa t˘kala, veºa kriku, ale<br />
práve preto si myslím, Ïe ªubo Feldek by sa<br />
moÏno mal k tejto téme vrátiÈ a stvoriÈ nejak˘<br />
druh˘ diel.<br />
Ale preão tak málo reprezentatívne vystupujú<br />
tí, ktor˘ch som spomínal: kÀazi, filozofi<br />
a v‰etci tí, ão majú priamo v náplni<br />
svojho spôsobu Ïivota uvaÏovanie, myslenie,<br />
a potom aj zosumarizovanie náhºadov<br />
na rôzne situácie zo svojej oblasti – a tie by<br />
mali potom tlmoãiÈ ostatn˘m obãanom<br />
Ja si nemyslím, Ïe nemajú názory, ale myslím<br />
si, Ïe nevedia adekvátne osloviÈ verejnosÈ,<br />
nevedia, ako na to, aby sa ich náhºady<br />
dostali medzi ºudí. Proste na to treba maÈ ist˘<br />
cit. Nemyslím si, Ïe je to vÏdy len v˘sledok<br />
nejak˘ch mediálnych tréningov, ktoré teraz<br />
mnohí manaÏéri pestujú. Mnohí politici sa zahryznú<br />
do nejakej <strong>sk</strong>upiny obyvateºstva a tú<br />
si svojou logikou a predov‰etk˘m svojou demagógiou<br />
a svojimi presvedãovacími a komunikaãn˘mi<br />
schopnosÈami pripútajú na svoju<br />
stranu, ãiÏe vedia, ako na to. Nemajú v‰ak<br />
vÏdy potrebn˘ rozptyl a tak˘ akãn˘ rádius,<br />
aby vedeli osloviÈ väã‰iu <strong>sk</strong>upinu. To, Ïe nejak˘<br />
politik má 30-, ãi 40-percentnú obºúbenosÈ,<br />
e‰te neznamená, Ïe vie komunikovaÈ. On<br />
jednoducho svojím trebárs i agresívnym vystupovaním<br />
pripúta k sebe ºudí rovnako naladen˘ch,<br />
identicky nahnevan˘ch a rozãúlen˘ch,<br />
ãasto ani nehºadajúcich pravdu, a strhne<br />
ich tak, Ïe ani nepotrebujú nejaké argumenty.<br />
Tak˘to politik si ani trochu neuvedomuje,<br />
Ïe keby sem-tam zmäkãil svoj tón, keby semtam<br />
ãosi toleroval, a keby ão aj len veºmi<br />
zriedka pochválil protivníka v nieãom, ão sa<br />
mu podarilo vykonaÈ, tak by sa zlep‰ilo aj jeho<br />
spoloãen<strong>sk</strong>í postavenie. Je v tom, ako hovorím,<br />
schopnosÈ ãi neschopnosÈ komunikácie<br />
a schopnosÈ ãi neschopnosÈ osloviÈ obyvateºstvo,<br />
priãom jeho neschopnosÈ potom ãasto<br />
vyústi do v‰eobecne známeho populizmu,<br />
ktor˘ je ºahko dema<strong>sk</strong>ovateºn˘.<br />
PovaÏujete Vladimíra Meãiara, Jána âarnogur<strong>sk</strong>ého,<br />
Mikulá‰a Dzurindu, Roberta<br />
Fica a Ivetu Radiãovú za osobnosti, ktoré<br />
sa v˘razne vyãlenili zo spoloãnosti, alebo –<br />
e‰te presnej‰ie – nad spoloãnosÈ Alebo sú<br />
to len fenomény, ktoré sa dajú pomerne<br />
r˘chlo zabudnúÈ, keì nastúpia zase iné politické<br />
elity MoÏno t˘chto piatich alebo<br />
niektorého z nich aspoÀ trochu prirovnaÈ<br />
k ªudovítovi ·túrovi, Milanovi Rastislavovi<br />
·tefánikovi alebo aj k Alexandrovi Dubãekovi<br />
To je stra‰ne ‰iroká plocha, ktorú ste tu predostreli<br />
predo mÀa, a keby som na va‰u otázku<br />
odpovedal, dopustil by som sa moÏno porovnávania<br />
neporovnateºného. To by som naozaj<br />
ÈaÏko vedel povedaÈ, v ãom sa ten ãi<br />
onen poná‰a na ·túra a na ·tefánika. UÏ aj v<br />
tom je to ÈaÏké, Ïe aÏ na Alexandra Dubãeka<br />
sme neÏili priamo v jednom období s t˘mito<br />
legendami sloven<strong>sk</strong>ého verejného i politického<br />
Ïivota a pri ich posudzovaní sme odkázaní<br />
na také ãi onaké ‰túdium zdrojov, ktoré sa<br />
neraz rozchádzajú. UÏ dnes vidíme napríklad,<br />
najmä to badám v ãe<strong>sk</strong>om prostredí, ako sa<br />
podceÀuje a <strong>sk</strong>oro aÏ nihilizuje v˘znam Alexandra<br />
Dubãeka. A ak sa niekto vyãlenil nad<br />
svoju beÏnú funkciu, teda nad post, ktor˘ zastáva<br />
alebo do ktorého bol zvolen˘, tak si myslím,<br />
Ïe je to jedine Iveta Radiãová. Ale to si<br />
môÏem dovoliÈ povedaÈ len preto, Ïe tro‰ku<br />
poznám moÏno viac jej zákulisie, neÏ beÏn˘<br />
ãitateº, a viem, ãím musela v‰etk˘m prejsÈ. Aj<br />
preto viem, Ïe je to jediná zo súãasn˘ch známych<br />
ºudí, ktorú nikto neobviní z korupcie a<br />
z úplatkárstva. MoÏno jedin˘ v tejto oblasti<br />
porovnávateºn˘ ãlovek bol e‰te Ján Lango‰,<br />
o ktorom som vedel na 100 %, Ïe je to neúplatn˘<br />
ãlovek – a preto ãlovek na svojom<br />
mieste. Nie Ïe by v‰etci ostatní boli povedzme<br />
úplatní, ale rozhodne to nie sú ºudia, za kto-<br />
58
D I A L Ó G Y O A<br />
& M M<br />
r˘ch by som ja strkal ruku do ohÀa. Z mojich<br />
<strong>sk</strong>úseností práve s profesorkou Radiãovou, by<br />
som tú ruku moÏno, a nielen jednu, ale semtam<br />
aj tú druhú, do tej pripekajúcej pahreby<br />
strãil.<br />
Málokto, ako vravíte, pochyboval a pochybuje<br />
o tom, Ïe Radiãová je schopná páchaÈ<br />
podvody, korupciu a iné neduhy mnoh˘ch<br />
sloven<strong>sk</strong>˘ch i zahraniãn˘ch politikov.<br />
Ale pravda je taká, Ïe vy‰e roka predseda<br />
Smeru neustále zdôrazÀoval práve<br />
to, Ïe ona je taká istá korupãná politiãka,<br />
ako v‰etci ostatní. Ako si to vysvetºujete<br />
To je dôsledok práve jeho nedostatoãnej<br />
schopnosti úprimne a aspoÀ tro‰ku objektívne<br />
komunikovaÈ. On, keì chce povedaÈ to, Ïe<br />
je jedin˘ spravodliv˘ a zvoliteºn˘, nie je<br />
schopn˘, a asi ani nikdy nebude, uznaÈ, Ïe sa<br />
nájdu e‰te aspoÀ jeden ãi dvaja politici na<br />
tomto svete takí, ão by dokázali poctivo vykonávaÈ<br />
svoju funkciu. A najmä preto potrebuje<br />
ostatn˘ch podozrievaÈ a znevaÏovaÈ.<br />
V‰etci vieme, ão v 90. rokoch priniesol na<br />
Sloven<strong>sk</strong>o Meãiar, ale vieme aj o obsahu<br />
toho, ão povedal hlas veºmi podobn˘ hlasu<br />
Roberta Fica, a preto kaÏd˘ si môÏe utvoriÈ<br />
svoj názor. Ale málokto uÏ vie, alebo málokto<br />
sa o to zaujíma, Ïe zákulisie Ivety Radiãovej<br />
je naozaj veºmi ãisté, a to i napriek tomu,<br />
Ïe nemala v pätách len opozíciu, ale obãas aj<br />
svojich vlastn˘ch.<br />
Hovoríme o morálke v politike, porovnávame<br />
kdekoho s kdek˘m, a teda aj Ivetu<br />
Radiãovú, ale jednému porovnaniu sa akosi<br />
vyh˘bame: neporovnávame, a keì, tak<br />
len zriedkavo, Ivetu Radiãovú a Václava<br />
Havla, hoci práve t˘ch dvoch je porovnávaÈ<br />
asi moÏné. Obaja sa zdali byÈ a vlastne<br />
stále zdajú byÈ, aj ich tak rôzni odborníci<br />
oznaãujú, nepolitick˘mi politikmi, ãím<br />
sa rozumie, Ïe nepouÏívajú tie najodpudzujúcej‰ie<br />
spôsoby in˘ch verejn˘ch ãiniteºov.<br />
Alebo sa dá povedaÈ, Ïe Iveta Radiãová je<br />
vo vedomí ‰irokého kruhu obãanov taká<br />
slu‰ná osoba, ako bol povedzme Václav<br />
Havel<br />
To sa dá ÈaÏko povedaÈ. Dokonca som sa<br />
nikdy ani nezamyslel nad takouto moÏnou paralelou<br />
Radiãová – Havel. Predsa len sa tieto<br />
dve osobnosti ãasovo máliãko minuli, a aj<br />
preto je to porovnanie Èaωie a zloÏitej‰ie, keìÏe<br />
v tomto dynamickom období uÏ aj rozdiel<br />
dvadsiatich rokov, keì vkæzli do politiky a do<br />
verejného vnímania, hrá urãitú úlohu. Treba<br />
si v‰ak v‰imnúÈ, v ãom sú obaja veºmi porovnateºní:<br />
V tom, Ïe <strong>sk</strong>rátka sú t⁄Àom v oku t˘ch,<br />
ktorí neznamenali niã a dodnes veºa neznamenajú,<br />
najmä v období, keì obaja, ktor˘ch spomíname,<br />
viedli spoloãnosÈ, a Radiãová e‰te aj<br />
teraz je na ãele sloven<strong>sk</strong>ej vlády. Tak Havel,<br />
ako aj Radiãová majú mnoho v‰elijak˘ch nepriateºov<br />
a podozrievateºov, ale nikto z nich<br />
nevie povedaÈ, preão ich vlastne nezná‰a alebo<br />
dokonca nenávidí. To, ão sa o nich hovorí,<br />
je zväã‰a len slovn˘ balast. MoÏno bude<br />
e‰te v˘stiÏnej‰ie kon‰tatovaÈ, Ïe obaja nevyhovujú,<br />
lebo príli‰ zaãali vyãnievaÈ z beÏnej,<br />
hlúpej a neslu‰nej politiky – a ja ani neviem<br />
dobre povedaÈ preão. Alebo by som musel veºmi<br />
dlho nad t˘m hæbaÈ. ªuìom akosi nevyhovuje<br />
ten, kto si nalieva francúz<strong>sk</strong>y koÀak z pivovej<br />
fºa‰e, ten je hneì divn˘, ba aÏ podozriv˘.<br />
Radiãová je a Havel bol, podºa mÀa, rozporuplná<br />
osoba v tom, Ïe sú to ºudia s charakterom<br />
– a vzápätí si poloÏme hneì aj otázku:<br />
Naão je komu v politike charakter<br />
No, naão<br />
To neviem. PovaÏujme to za reãnícku otázku.<br />
Problém je v tom, Ïe moÏno obaja, ale Iveta<br />
Radiãová urãite, podºa svojich stanoví<strong>sk</strong> o<br />
svojom perspektívnom moÏnom, ãi <strong>sk</strong>ôr nemoÏnom<br />
zaãlenení sa do politického Ïivota uÏ<br />
ani veºmi nerozm˘‰ºa. Podºa mÀa – a dúfam,<br />
Ïe aj podºa nej samej – urobila to, ão bolo slu‰-<br />
né, charakterné a správne, a keìÏe niet tak˘ch,<br />
ktorí by si objednávali práve to ãestné, na ktorom<br />
bazírovala ona, ìalej uÏ nemá ão ponúknuÈ...<br />
Pri Radiãovej je evidentné, Ïe sa usiluje byÈ<br />
charakternou osobou, a predov‰etk˘m<br />
osobnosÈou, ale predsa len sa to ani jej celkom<br />
nedarí, predsa len <strong>sk</strong>æzava obãas do situácií,<br />
keì napríklad neodpovedá na niektoré<br />
dôleÏité základné otázky, ktoré jej aj<br />
novinári dávajú a na ktoré by obãania<br />
oprávnene radi poãuli jej mienku, jej odpoveì<br />
alebo jej vysvetlenie. A nie preto, Ïe<br />
by boli zlomyseºní, ale jednoducho s dobr˘m<br />
zámerom. Od nej sa v‰ak niekedy veºa<br />
nedozvedia. Myslíte, Ïe Radiãová robí dobre,<br />
keì ãasto neodpovie priamoãiaro KaÏd˘<br />
dobr˘ politik sa usiluje trochu zakryÈ<br />
svoju osobnú podstatu...<br />
Hovorí sa tomu diplomatick˘ prístup...<br />
Áno, ale verejne ãinná osoba predsa len<br />
niekedy musí trochu vystúpiÈ zo svojej ulity.<br />
Ináã, ja by som poopravil va‰e posledné<br />
tvrdenie, pretoÏe neznie dobre, keì ste povedali,<br />
Ïe sa snaÏí byÈ charakternou: buì niekto<br />
charaktern˘ je, alebo nie je. Ak nie je, tak<br />
sa môÏe, samozrejme, snaÏiÈ, ale to je v‰etko.<br />
Ale ak naozaj nie je schopná, ãi <strong>sk</strong>ôr<br />
ochotná odpovedaÈ na niektoré pálãivé témy<br />
priamo, jej dôvod sa nedá generalizovaÈ. Ja v<br />
tom vidím predov‰etk˘m zrejmú blokádu,<br />
ktorá ju brzdí. A to, ão ju brzdí, je hrádza, ktorá<br />
napríklad stojí medzi Àou a SDKÚ, alebo<br />
koalíciou ako takou: je síce na ãele vlády, ale<br />
nie je na ãele strany a nemôÏe si z tak˘ch ãi<br />
onak˘ch ºahko vysvetliteºn˘ch dôvodov dovoliÈ<br />
povedaÈ pravdu bez toho, aby nebola buì<br />
proti vláde, alebo, a to ãastej‰ie, proti svojim<br />
straníckym ãi koaliãn˘m kolegom.<br />
A keby sa bola viac usilovala, respektíve<br />
keby mala medzi svojimi poradcami tak˘ch,<br />
ktorí by ju viac a najmä primeranej-<br />
‰ie formovali v jej vystúpeniach s obãanmi<br />
PretoÏe, obávam sa, práve takého poradcu<br />
nemala... Nebola by vykonala viac Nebolo<br />
v jej silách strhnúÈ ºudí k aktívnej‰ej<br />
úãasti na modernej politike, ão sa teraz, mimochodom,<br />
v celej európ<strong>sk</strong>ej politike deje<br />
veºmi málo Nemohla dokázaÈ viac Zatiaº,<br />
zdá sa mi, nena‰la kºúã, ako premeniÈ na<br />
realitu v‰etko, na ão sa zastrájala...<br />
Nemyslím si, Ïe bola obklopená nejak˘mi<br />
nevzdelancami, nímandmi alebo ako by som<br />
sa e‰te o nich vyjadril, ktorí by ju nechceli<br />
usmerniÈ k tomu, aby bola pre väã‰ie masy<br />
príÈaÏlivá alebo podmaÀujúca. Skôr moÏno,<br />
Ïe to nevedeli. V tomto sa v‰ak uÏ môÏem<br />
m˘liÈ, pretoÏe aÏ tak do hæbky situáciu okolo<br />
nej a priamo v nej i s Àou nepoznám. Ale<br />
mám dojem, Ïe Iveta Radiãová je aÏ príli‰ autonómna<br />
osobnosÈ, takÏe, ako sa zdá, nevie<br />
akceptovaÈ ‰iroké spektrum odporúãaní, hoci<br />
ich má, ão moÏno povaÏovaÈ za ist˘ nedostatok<br />
pri riadení ‰tátu. Ak mám pravdu, Ïe mala<br />
pomerne mlad˘ zbor poradcov, to nie je veºmi<br />
ideálne. Pre mÀa je vÏdy pri vládnutí podozrivé,<br />
keì nieão rie‰ia len chlapi alebo len<br />
Ïeny, alebo len mladí, alebo len starí. TakÏe<br />
ja by som sa vÏdy na mieste takejto vedúcej<br />
osobnosti – na mieste, na ktorom by som<br />
nikdy nechcel stáÈ – snaÏil obklopiÈ sa <strong>sk</strong>ôr ‰ir-<br />
‰ou ‰kálou rôznorod˘ch konzultantov a expertov.<br />
Ktovie, ãi mala vôbec k dispozícii dosÈ<br />
tak˘ch ºudí, ktorí by dokázali obsiahnuÈ to<br />
v‰etko, ão musí prejsÈ, povedzme, cez hlavu<br />
ãloveka, ktor˘ je svojím spôsobom zodpovedn˘<br />
za v‰etko, ão sa v ‰táte odohráva. âi mala<br />
okolo seba dosÈ ºudí, ktor˘ch by vedela akceptovaÈ,<br />
ktor˘ch by vedela tolerovaÈ a od ktor˘ch<br />
by sa vedela a chcela v plnej miere pouãiÈ.<br />
A myslíte si, Ïe sú na Sloven<strong>sk</strong>u ºudia, ktorí<br />
by mohli byÈ <strong>sk</strong>vel˘mi poradcami Ktorí<br />
by vedeli poradiÈ tak, aby to bolo inteligentné,<br />
ºudové a pritom aj strhujúce<br />
Na Sloven<strong>sk</strong>u sú v‰elijakí moÏní ºudia,<br />
ak˘ch si len viete predstaviÈ... Aj takí, ak˘ch<br />
ste spomenuli, len ich treba hºadaÈ, a je pravda,<br />
Ïe niekedy treba hºadaÈ veºmi dlho.<br />
TakÏe sa môÏem do istej miery domnievaÈ,<br />
Ïe Radiãová nehºadala dosÈ dlho.<br />
Buì na to nemala dosÈ ãasu, buì na to nemala<br />
chuÈ, alebo vôbec o tom netu‰ila, Ïe<br />
také nieão treba, pretoÏe nech je to osobnosÈ<br />
akákoºvek múdra, vzdelaná a rozhºadená,<br />
moÏno, Ïe v tomto je málo <strong>sk</strong>úsená. Neviem,<br />
toto sú uÏ dohady a ‰pekulácie, a to ja nerád<br />
‰írim.<br />
A ak teraz naozaj – ako sa to zdá a ako to<br />
aj ona dosÈ razantne hovorí – <strong>sk</strong>onãí s politickou<br />
aktivitou, bude to pre Sloven<strong>sk</strong>o<br />
veºká ‰koda, alebo väã‰ia ‰koda pre Àu samotnú<br />
Pre Àu nie, pochybujem, Ïe by to bola pre<br />
Àu ‰koda, pretoÏe je to osoba, ktorá má svoje<br />
pevné miesto v spoloãnosti, ktorá vie svojimi<br />
vedomosÈami a svojím rozhºadom, svojou<br />
inteligenciou pomôcÈ i tam, kde netrpí<br />
denn˘mi stresmi a frustráciami, kde nemusí<br />
odolávaÈ tak˘m situáciám, ktor˘m sa aÏ ãudujem,<br />
Ïe doteraz odolala. Îe to bude ‰koda<br />
pre Sloven<strong>sk</strong>o – áno, zrejme áno, hoci to, samozrejme,<br />
neviem presne verbalizovaÈ a odhadnúÈ,<br />
do akej miery. ·koda je kaÏdého slu‰-<br />
ného, vzdelaného ãloveka, ktor˘ si bez ak˘chkoºvek<br />
zákulisn˘ch Èahov vie zastaÈ svoje<br />
miesto, svoj post, a to nemusí byÈ len Iveta Radiãová.<br />
Ja verím a dúfam, Ïe je a bude e‰te v<br />
na‰om hºadáãiku v ‰irokom politickom spektre<br />
dosÈ ºudí, na ktor˘ch natrafíme a ktor˘ch<br />
si budeme pochvaºovaÈ.<br />
Medzi najpopulárnej‰ie alebo najpríÈaÏlivej‰ie<br />
a najefektnej‰ie osobnosti uÏ dlho na<br />
Sloven<strong>sk</strong>u patrí Robert Fico. Veºa sa o Àom<br />
popísalo, pohovorilo, ale veºmi málo sa<br />
uvaÏovalo o tom, preão je tak˘, ak˘ je. Ak<br />
náhodou poãúva o sebe hovoriÈ in˘ch po-<br />
59
D I A L Ó G Y O A<br />
& M M<br />
litikov, komentátorov, politológov, viete si<br />
predstaviÈ, ão sa odohráva v jeho mysli<br />
Myslíte si, Ïe sa zamyslí nad t˘m a Ïe si poloÏí<br />
otázky: Robím to dobre tak, ako to robím<br />
Nechcem byÈ aj ja tak˘ populárny,<br />
ako je Radiãová, ktorá síce nemá toºko<br />
percent ako ja, ale mnohí vyspelí ºudia ju<br />
prijímajú veºmi pozitívne Myslíte, Ïe ho<br />
obãas mrzí, ak nemá vÏdy aj on takú úctu<br />
ako ona<br />
Myslím, Ïe je spokojn˘ s t˘m, ak˘ je, pretoÏe<br />
jeho spôsob komunikácie mu nedovolí<br />
ísÈ ìalej. Samozrejme, Ïe mu staãí byÈ tam,<br />
kde je. No komu by nestaãilo, keby o Àom<br />
v‰etky moÏné ratingové agentúry vydávali len<br />
tie najlep‰ie svedectvá, takÏe moÏno pomaly<br />
bude vedieÈ po voºbách zostaviÈ jednofarebnú<br />
vládu... Ja si len myslím, Ïe sa stala ‰koda,<br />
ak nevyhral aj predo‰lé voºby, ktoré boli<br />
v roku 2010, pretoÏe potom by sa videlo,<br />
kam Sloven<strong>sk</strong>o zaviedol s nejakou svojou<br />
koalíciou, aby si to, s prepáãením za v˘raz,<br />
vyÏral celé aÏ do konca. Ak teraz vyhrá, tak<br />
bude môcÈ povedaÈ: Áno, je tu, samozrejme,<br />
zle, veºmi zle, ale to ja len naprávam chyby<br />
t˘ch predo‰l˘ch. Viete, to sa vÏdy kaÏd˘ odvoláva<br />
na t˘ch, ão to domrvili pred ním. Navy‰e,<br />
kaÏdému robí dobre, Ïe je populárny, i<br />
keì niekedy tá popularita mnoh˘m ºuìom<br />
prekáÏa, veì vieme, do akej miery bol populárny<br />
Meãiar, i keì celá jeho popularita boli<br />
len babky-demokratky. Je dôleÏité vedieÈ de-<br />
‰ifrovaÈ, z ãoho pochádza politikova popularita.<br />
KaÏd˘ z nich, ãi Iveta Radiãová, ãi Robert<br />
Fico, alebo aj ìal‰í, je zameran˘ úplne<br />
opaãne ako ostatní, a mÀa len veºmi trápi to,<br />
Ïe je to také polarizované, Ïe ten, kto má<br />
rád, kto obdivuje alebo zboÏÀuje, ão ja viem,<br />
Roberta Fica, nie je schopn˘, a tobôÏ ochotn˘,<br />
povedaÈ dobré slovo o Ivete Radiãovej. A<br />
preão nikto, kto by chcel vidieÈ Ivetu Radiãovú<br />
ako predsedníãku vlády alebo dokonca<br />
ako prezidentku, nemá jedného dobrého slova<br />
pre Roberta Fica KaÏd˘ z nich má urãité<br />
klady a takisto, ako v‰etci ºudia, aj zápory.<br />
Robert Fico nie je hlúpy ãlovek, je to<br />
vzdelan˘ ãlovek, a zrejme má aj dobr˘ch poradcov,<br />
ale ãi na nich dá, to málokto vie. To,<br />
ão si o Àom myslím ja, v ãom by mohol svoje<br />
vzdelanie a svoj rozhºad zuÏitkovaÈ, nepramení<br />
z ná‰ho nároku na neomylnosÈ.<br />
Myslíte si, Ïe napríklad Iveta Radiãová si<br />
dáva poradiÈ od svojich konzultantov<br />
Iste, veì aj preto je na teraj‰om vysokom<br />
a nesmierne zodpovednom poste, aby vedela<br />
posúdiÈ, ãi ja, alebo vy, alebo e‰te niekto<br />
in˘ je na to schopn˘ a kvalifikovan˘ a ãi stojí<br />
za to daÈ si od neho poradiÈ. Veì je naozaj<br />
natoºko inteligentná, aby to vedela. Ale niekedy,<br />
ãi uÏ z nejak˘ch emocionálnych dôvodov,<br />
Ïe má zl˘ deÀ, alebo ãi je to tak˘, ãi onak˘<br />
vplyv, vÏdy je to komplex okolností, ktor˘<br />
vám niekedy bráni utvoriÈ si v okamihu<br />
úsudok a na základe takej ãi onej rady sa<br />
rozhodnúÈ tak, alebo onak. V tom je to veºmi<br />
zloÏité a v tom je aj príãina toho, preão by<br />
som ja nikomu rad‰ej nechcel radiÈ, keby o to<br />
v˘slovne neÏiadal.<br />
Desiatky rôznych sloven<strong>sk</strong>˘ch i zahraniãn˘ch<br />
televízií vysielajú stovky, prepáãte<br />
za v˘raz, mizern˘ch, ba priam hlúpych<br />
programov, bez my‰lienok, bez vkusu, bez<br />
nápadu. Myslíte, Ïe to môÏe maÈ zhubn˘<br />
vplyv na ºudstvo Odolá duchovná podstata<br />
ºudí tomuto náporu úbohosti<br />
No, na toto by som nerád odpovedal, a to<br />
najmä z toho dôvodu, Ïe sa na toto naozaj nepozerám<br />
ani tro‰ku optimisticky. Problém<br />
vidím v tom, Ïe televízia, o nieão menej uÏ,<br />
dúfam, rozhlas, nás masírujú nekvalitn˘mi,<br />
nehodnotn˘mi programami. T˘ka sa to, Ïiaº,<br />
najmä programov zábavn˘ch alebo literárnodramatick˘ch,<br />
hoci väã‰inou sotva ich takto<br />
moÏno pomenovaÈ, lebo o literatúru tam nejde<br />
a o dramatick˘ útvar ãasto e‰te menej.<br />
Len, preboha, nehºadajme problém v ºuìoch,<br />
v divákoch, v masách, v národe. Je to veºk˘<br />
omyl, alebo ãasto vedom˘ klam ºudí, ktorí<br />
dramaturgujú tieto programy alebo ktorí vedú<br />
masovokomunikaãné in‰titúcie, ãi je to tlaã,<br />
rozhlas i televízia, keì povedia: Toto ºudia<br />
chcú! Figu borovú. Naozaj veºká, ba priam<br />
absolútna väã‰ina ºudí chce ãokoºvek, ão im<br />
ukáÏete. To uÏ predo mnou povedal niekto<br />
in˘, Ïe keby ktorákoºvek televízia, vrátane,<br />
Ïiaºbohu, televízie verejnej sluÏby, ukazovala<br />
verejné popravy na námestí, tak to ºudia<br />
budú pozeraÈ. Druhá vec je, ktorá vrstva ºudí<br />
a s ak˘m koeficientom spokojnosti sa na to<br />
pozerá. Ja neviem, preão ºudia rad‰ej neãítajú,<br />
preão si nezoberú deti a nejdú s nimi na<br />
vychádzku do lesa, alebo preão si rad‰ej len<br />
tak nezdriemnu, to v‰etko by im slúÏilo viac<br />
a lep‰ie, ako keì sa nechajú uná‰aÈ trebárs len<br />
podvedome my‰lienkami ãi pochybn˘mi nápadmi,<br />
ktoré im priná‰ajú tieto naozaj bezduché,<br />
nehodnotné, hlúpe a ‰kodlivé, aÏ nebezpeãné<br />
vysielania. Neviem, ãi sa cítia byÈ existenãne<br />
odkázaní títo novodobí manaÏéri a<br />
pravdepodobne nevedomí a nedovzdelaní riaditelia<br />
a ‰éfovia programov iba na svoje masmédiá,<br />
alebo sú politicky motivovaní, keì<br />
takéto nieão umoÏÀujú, ale hádam nejak˘<br />
politick˘ tlak nemôÏe existovaÈ trebárs v komerãn˘ch<br />
médiách. Tam v‰ak zase treba braÈ<br />
do úvahy to, Ïe pokiaº takáto televízia alebo<br />
tak˘to rozhlas v súkromn˘ch rukách neporu-<br />
‰ujú zákon, tak môÏe vysielaÈ takreãeno v‰etko<br />
a nech si divák ãi poslucháã vyberá, ão<br />
chce. Hor‰ia vec je, Ïe uÏ si takmer nemá z<br />
ãoho vybraÈ. Áno, aj v USA – odkiaº k nám<br />
ãasto takéto smeti chodia, lebo ich tam fabrikujú<br />
– zamorujú ºudí brakom, z ktorého sme<br />
sa my pred 30 rokmi smiali a znevaÏovali sme<br />
ich. Stále vyrábajú bez zábran ak˘koºvek<br />
brak – ale pozor! Tam sú popri podradnej produkcii<br />
aj iné programy, tam sú aj iné vysielaãe<br />
a iné kanály. Nie sú vo väã‰ine, to je pravda,<br />
ale predsa len si môÏe divák vybraÈ. Ale<br />
ão si mám ja na Sloven<strong>sk</strong>u vybraÈ medzi<br />
Markízou a TV Joj Ako si ja môÏem vybraÈ<br />
A ako mám preferovaÈ televíziu verejnej sluÏby,<br />
keì ona mi takúto sluÏbu takmer neponúka<br />
a keì uÏ mnoÏstvo ºudí prestáva veriÈ v<br />
zm⁄tvychvstanie tejto tzv. verejnoprávnej televízie,<br />
priãom stále e‰te navzájom verejnoprávna<br />
a komerãná televízia medzi sebou sú-<br />
ÈaÏia v sledovanosti. âo je to za zvrátenosÈ,<br />
preboha SledovanosÈ je jediné kritérium vysielateºnosti<br />
programov pre ‰irokú verejnosÈ<br />
No dobre, tak moÏno v komerãn˘ch médiách<br />
je sledovanosÈ na prvom mieste, ale zastavme<br />
sa pri tom, ão má ten divák sledovaÈ iné,<br />
keì sa na neho valí naozaj len jeden seriál za<br />
druh˘m Ktosi mi hovoril, Ïe to má spoãítané<br />
– a zistil, Ïe denne sa u nás vysiela 30 seriálov!<br />
Prepánaboha, no nájde sa medzi t˘m<br />
aj nieão iné A do akej miery sú ºudia zmasírovaní,<br />
vidíte na tom, Ïe keì nejakí dvaja tureckí<br />
herci prídu do Bratislavy, tak sa tam tisícky<br />
ºudí naÏenú a chcú sa s nimi fotiÈ a chcú<br />
ich vidieÈ a chcú ich autogram. To je v poriadku,<br />
nech sa masám splní ich Ïelane, ale preão<br />
nie je takto Ïiadan˘ trebárs, ja neviem, Ladislav<br />
Chudík, alebo iní ºudia, ktorí priná‰ajú<br />
aj nejaké hodnoty a ktorí vedia vyprovokovaÈ<br />
ºudí aj k mysleniu a k zam˘‰ºaniu sa,<br />
ão seriál nikdy nerobí a zrejme ani nebude<br />
schopn˘ robiÈ.<br />
Vo verejnoprávnej televízii <strong>sk</strong>utoãne ch˘bajú<br />
ºudia, ktorí by dali programu ducha.<br />
E‰te aj v komunistickom období si straníci<br />
uvedomovali, Ïe popri dozore nad ideológiou<br />
treba, aby sa programov˘ ‰éf postaral<br />
aj o akú-takú vyspelosÈ toho, ão sa vysiela,<br />
aby to pôsobilo aspoÀ trochu múdro.<br />
Na to ako keby sa teraz aj vo verejnoprávnej<br />
STV ka‰lalo. Tam, ako ste správne povedali,<br />
nemôÏe byÈ jedin˘m a najmä rozhodujúcim<br />
kritériom sledovanosÈ programov,<br />
teda poãet divákov, ale nieão musí byÈ,<br />
ão rôznymi spôsobmi obohacuje obãanov.<br />
A aby sa to podarilo dosiahnuÈ, musia byÈ<br />
na ãele STV programoví pracovníci, ktorí<br />
majú chvályhodn˘ prehºad nielen o televízii,<br />
ale aj o v‰etkom v spoloãnosti – a majú<br />
nadnormálnu morálku a charakter.<br />
Povedzte mi v‰ak jediného dramaturga v<br />
STV, ktor˘ vyhºadáva autorov a spolupracuje<br />
s nimi pri vytváraní programov! Takého<br />
kreatívneho ãloveka tam teraz niet, aspoÀ ja<br />
nepoznám jediné meno. Ch˘bajú mi také dramaturgické<br />
osobnosti, ako boli Boris Filan,<br />
S˘kora alebo Maru‰iak. Kde sú tieto osobnosti<br />
Nemám teraz na mysli ich samotn˘ch,<br />
lebo veì kaÏd˘ má svoju dobu, a niektorí uÏ,<br />
Ïiaº, ani nie sú medzi nami, ale kde sú iné<br />
osobnosti s ich úrovÀou Kde sú fundovaní<br />
recenzenti, kritici To nikoho Ïiadna adekvátna<br />
‰kola nevychovala Nikto nemá takúto<br />
schopnosÈ, ako ich predchodcovia, a najmä<br />
nikto nemá takúto ambíciu Alebo práve t˘chto<br />
schopnej‰ích nikto nechce<br />
Kedysi pred 10 rokmi narobil v STV veºa<br />
‰kody Richard Rybníãek. A pritom ho vysoko<br />
vyzdvihli, lebo STV posudzovali veºmi<br />
povrchne. Pritom práve on nepotreboval<br />
v STV nijak˘ch dramaturgov.<br />
On bol v‰etko. On bol hádam aj kameraman,<br />
aj reÏisér, aj v‰etko.<br />
Jednoducho zastavil prísun fundovan˘ch<br />
profesionálov.<br />
Presne tak. A odvtedy sa to v STV Èahá. Odvtedy<br />
je tam, Ïiaºbohu, nastavená takáto norma.<br />
Absolútne tam nieto niãoho takého, ão by<br />
vás i mÀa donútilo pozeraÈ sloven<strong>sk</strong>ú televíziu.<br />
Zato je mnoÏstvo programov˘ch manaÏérov,<br />
od ktor˘ch sa v Ïivote nedá zistiÈ, ão vytvorili,<br />
ão priniesli, lebo to, ão povedia, sú<br />
v‰etko len prázdne slová. Bol by som veºmi<br />
rád, keby ma ktokoºvek na akomkoºvek fóre<br />
presvedãil o opaku a ukázal mi, povedzme,<br />
programového ‰éfa, ktor˘ priviedol do tejto<br />
in‰titúcie schopn˘ch produkãn˘ch a predo-<br />
60
G L O S Y – P O Z N Á M K Y – E S E J E<br />
v‰etk˘m vychoval schopn˘ch dramaturgov,<br />
lebo bez dramaturga, pre Ïivého boha,<br />
niet programu. A pritom v koneãnom dôsledku<br />
v˘sledkom spolupráce, organizovanej<br />
kvalitn˘m dramaturgom s tvoriv˘mi<br />
snahami a nielen úradníãenia, je program,<br />
ktor˘ teraz, v tomto období, v STV sotva<br />
nájdete. TakÏe nieto nikoho, kto by sa<br />
chystal zdvihnúÈ na‰u televíziu na nejakú<br />
porovnateºnú úroveÀ s civilizovan˘m svetom.<br />
A navy‰e sa zabúda na to, ão sa uznávalo<br />
ako úÏasn˘ prínos kvalitn˘ch televíznych<br />
programov pre sloven<strong>sk</strong>ú kultúru<br />
a kultúrnosÈ: televízia e‰te ani nie<br />
tak dávno bola silnou zálohou sloven<strong>sk</strong>ého<br />
divadelníctva...<br />
Veì koºkokrát bola jeho v˘kladnou <strong>sk</strong>ri-<br />
Àou. A to bolo obojstranné. Televízia predvádzala<br />
jedineãn˘ch hercov a ìal‰ích<br />
umelcov ºuìom priamo v ich domácnostiach,<br />
takÏe ich obãania poznali – nie v‰ak<br />
len ako symboly popularity, ale aj, a najmä,<br />
ako v˘raz kreativity. A divadlá tieÏ<br />
rástli z nadobudnutej profesionality, spájajúcej<br />
televízne i divadelné herectvo.<br />
Dne<strong>sk</strong>a, bohuÏiaº, sa herci v televízii len<br />
kazia – vzhºadom na to, ão STV úplne<br />
rovnako ako komerãné televízie svojou<br />
v˘robou produkujú.<br />
Na záver – aj vzhºadom na to, o ãom sme<br />
dnes hovorili – sa mi vnucuje ako pointa<br />
otázka: Nemáte niekedy chuÈ byÈ obãanom<br />
nejakého iného ‰tátu, neÏ je Sloven<strong>sk</strong>á<br />
republika<br />
Takúto konkrétnu chuÈ v konkrétnom<br />
ãase na konkrétnom mieste nemám, ale vôbec<br />
by mi nerobilo problémy, keby som<br />
mohol byÈ obãanom v‰etk˘ch ‰tátov, aspoÀ<br />
v‰etk˘ch európ<strong>sk</strong>ych. Ja som vysloven˘<br />
Európan, mne Amerika nevyhovuje, ale asi<br />
by ma to nesmierne obohatilo, keby som<br />
mohol bliωie ÏiÈ s tou ãi onou kultúrou, sever<strong>sk</strong>ou,<br />
juÏnou, západnou, v˘chodnou.<br />
Ale Ïe by som z nejakého spoloãen<strong>sk</strong>o-politického<br />
dôvodu chcel maÈ napísané v<br />
cestovnom pase, Ïe som obãan toho ãi<br />
onoho ‰tátu, to nepokladám za dôleÏité a<br />
samozrejme to nie je ani moÏné, veì ja<br />
som necítil potrebu emigrovaÈ ani v ãase<br />
totalitnom. Ale to nebolo preto, Ïe by tu<br />
bolo v‰etko v poriadku, ale z toho dôvodu,<br />
Ïe sa o tom v podstate z dôvodov zaloÏenia<br />
rodiny Èaωie rozhodovalo. ªah‰ie<br />
sa to rozhodovalo, ja neviem, moÏno nenáleÏite<br />
porovnávam, Havlovi bez detí,<br />
áno, ale je nieão iné, keì uÏ máte nejakú<br />
tú zodpovednosÈ. Navy‰e, myslím, sa priãinila<br />
o to aj malá politická rozhºadenosÈ<br />
moja osobná. Urãite sme nemali tak˘ rozhºad,<br />
hlavne politicko-spoloãen<strong>sk</strong>˘, ak˘<br />
zí<strong>sk</strong>avajú dnes uÏ aj celkom mladí ºudia,<br />
a to nielen zásluhou televízie, internetu a<br />
ostatnej modernej techniky, ktorú máme k<br />
dispozícii, teda toho, ão sa vtedy nedalo nijako<br />
zí<strong>sk</strong>aÈ, ale vìaka prúdu v‰estrann˘ch<br />
informácií a záÏitkov.<br />
S Milanom Markoviãom<br />
uvaÏoval Ernest Weidler<br />
Filisterstvo<br />
na ‰kolách<br />
November a december sú v najvy‰‰ích roãníkoch<br />
stredn˘ch ‰kôl aj mesiacmi v‰estranného<br />
vyvrcholenia niekoºkoroãného ‰túdia –<br />
a tieto dva mesiace sú aj obdobím stuÏkov˘ch.<br />
Neviem, kde má svoj pôvod táto tradícia, ale<br />
je to akési zábavné vygradovanie toho, ão<br />
mladí ºudia v najvy‰‰ích roãníkoch preÏili. Samozrejme,<br />
je to väã‰inou finanãne dosÈ nároãné<br />
stretnutie maturantov, ich uãiteºov a rodiãov.<br />
Ak sa dôraz kladie na prezentáciu tvoriv˘ch<br />
schopností ºudí, ktorí sa aj takto stávajú<br />
dospel˘mi, je to udalosÈ dokonca hodnotná<br />
a prezentujúca takpovediac druhú tvár<br />
pomerne vyhranenej <strong>sk</strong>upiny mládeÏe. âaká<br />
sa, aké v˘kony budú schopní predviesÈ, ako v<br />
‰tylizovanej podobe vyjadria svoj názor na samotnú<br />
‰kolu, na vyuãovanie v ich triede, a<br />
teda aj na uãiteºov – a akú spomienku si na<br />
svoje ‰tudent<strong>sk</strong>é pôsobenie uchovajú.<br />
Pravda, stuÏková si vyÏaduje aj prostredie,<br />
ktoré toto celonoãné podujatie zarámcuje –<br />
re‰tauráciu, salón alebo iné spoloãen<strong>sk</strong>o-klubové<br />
zariadenie. A oãakáva sa, Ïe prítomn˘ch<br />
uspokojí aj veãera a iné stravovacie<br />
chody, ktoré vydrÏia aÏ do rána. Samozrejme,<br />
aj samotn˘ podnik, kde sa stuÏková absolvuje,<br />
aj jedenie a pitie, ktoré sa podáva, majú<br />
svoju finanãnú hodnotu, a tá neb˘va vÏdy nízka.<br />
Aktívni Ïiaci alebo ich rodiãia dávno vopred<br />
– niekoºko mesiacov pred samotnou akciou<br />
– zaãnú zbieraÈ nemalé ãiastky, za ktoré<br />
majitelia podniku pripravia pre úãastníkov<br />
stuÏkovej pohostenie.<br />
A tu je kameÀ úrazu. Ak túto organizaãnú<br />
povinnosÈ strhnú na seba ‰tudenti z bohat‰ích<br />
rodín alebo dokonca samotné matky dobre situovan˘ch<br />
Ïiakov (je to zvlá‰tny jav, ale sú to<br />
naozaj ãasto <strong>sk</strong>ôr matky neÏ otcovia), ich sociálna<br />
necitlivosÈ môÏe náladu v triede, ktorá<br />
organizuje stuÏkovú, zmraziÈ nielen na bod<br />
mrazu, ale aj hlboko pod tento bod. Namiesto<br />
toho, aby rozváÏne vybrali podnik, kde sa<br />
udalosÈ u<strong>sk</strong>utoãní, a takisto aby triezvo a s<br />
ist˘m nadhºadom zostavili menu s viacer˘mi<br />
chodmi a zostavu nápojov, ktoré sa budú piÈ,<br />
ich voºba sa u<strong>sk</strong>utoãní v súlade s finanãn˘mi<br />
moÏnosÈami boháã<strong>sk</strong>ych rodín, bez ohºadu na<br />
v‰eobecnú primeranosÈ finanãnej hodnoty<br />
v˘davkov kaÏdého Ïiaka. A tak neraz dosiahnu<br />
tieto platby ãiastku, ktorá v˘razne presahuje<br />
nielen potrebu pompéznosti veºkolepej<br />
stuÏkovej, ale najmä moÏnosti sociálne menej<br />
zdatn˘ch rodiãov. Ka‰le sa na trpkosÈ v<br />
du‰i tejto obvykle ‰irokej <strong>sk</strong>upiny ‰tudentov<br />
a boháãi takpovediac diktujú tempo stuÏkov˘ch.<br />
Nejednému úãastníkovi tohto grandiózneho<br />
zenitu ‰tudent<strong>sk</strong>˘ch rokov zhorkne pocit<br />
<strong>sk</strong>lamania a poníÏenia v ústach ako blen,<br />
ão, samozrejme, majetn˘m ani trochu neprekáÏa.<br />
S bohorovnou samozrejmosÈou oãakávajú,<br />
Ïe chudobní sa prispôsobia im, „pánom“,<br />
a nijako nemienia zníÏiÈ svoje nároãné,<br />
ba priamo prepiate poÏiadavky. Obraz<br />
61
G L O S Y – P O Z N Á M K Y – E S E J E<br />
charakteru tak˘chto ºudí je veºmi umasten˘,<br />
pof⁄kan˘ a zasmolen˘.<br />
(Mnohé rodiny si zaslúÏia hlbokú úctu, Ïe<br />
so zaÈat˘mi zubami dlhé roky platili v‰etky<br />
nevyhnutné náklady, ktoré si bezplatná ‰kola<br />
vyÏaduje a Ïe robili, ão mohli, aby ich deti<br />
nemuseli prichádzaÈ na vyuãovanie so zahanbene<br />
<strong>sk</strong>lonen˘mi hlavami a aby mali desiatky<br />
eur, ktoré sa od nich vyÏadujú. Ani v‰etci<br />
uãitelia nie sú dosÈ citliví k Ïiakom zo sociálne<br />
limitovan˘ch rodinn˘ch prostredí a<br />
nevenujú pozornosÈ tejto neraz dosÈ drastickej<br />
okolnosti e‰te stále povinnej náv‰tevy<br />
‰koly).<br />
Práve v takejto situácii sa prejaví aj spoloãen<strong>sk</strong>á<br />
a pedagogická úroveÀ riaditeºa ‰koly<br />
a triednych profesorov (profesoriek). Ak uÏ<br />
niektorí rodiãia nevedia, ão sa patrí, mali by<br />
to byÈ spomínaní pedagogickí funkcionári,<br />
ktorí by sa zaujímali o materiálne zabezpeãenie<br />
stuÏkovej, veì tá je vlastne tieÏ súãasÈou<br />
pedagogického procesu. A v prípade potreby<br />
– ak by zistili veºké disproporcie v schopnostiach<br />
rôznych rodiãov zaplatiÈ podiel svojho<br />
syna ãi dcéry na náklady stuÏkovej –, mali by<br />
citlivo zasiahnuÈ a zabrániÈ tomu, aby sa toto<br />
‰tudent<strong>sk</strong>o-profesor<strong>sk</strong>o-rodiãov<strong>sk</strong>é podujatie<br />
stalo nákladnou akciou zámoÏn˘ch na<br />
úkor t˘ch, ão takéto finanãne lukratívne pozadie<br />
nemajú. Ale len máloktorí pedagógovia<br />
preberú na seba takúto sociálnu úlohu, nechajú<br />
Ïiakov, aby v‰etko zaranÏovali podºa zámerov<br />
bezohºadn˘ch a bezcitn˘ch. Obãas sa dokonca<br />
stáva aj to, Ïe podaktorí uãitelia samotní<br />
sa uÏ egoisticky te‰ia na drahú, ba aÏ prepychovú<br />
hostinu, takÏe im nezíde ani na um,<br />
aby pozitívne ovplyvnili svojich Ïiakov a priviedli<br />
ich k striedmosti.<br />
Îiaº, ani ministerstvo ‰kolstva neberie dostatoãn˘<br />
ohºad na sociálne pomery rôznorod˘ch<br />
Ïiakov. E‰te dávnej‰í minister Ján Mikolaj<br />
(SNS) sa chcel blysnúÈ svojou reformnosÈou,<br />
ba priamo revoluãnosÈou, a tak vymyslel<br />
sériu zmien, z ktor˘ch niektoré mali dobr˘<br />
zámer, ale nie vÏdy sa pozitívny úmysel dostal<br />
do súladu s moÏnosÈami ‰tátu. V súãasnosti<br />
je uÏ veºmi nepatriãné, aby uãitelia i Ïiaci<br />
nemali k dispozícii uãebnice a cviãebnice,<br />
ktoré by uºahãovali dostaÈ sa ºah‰ie k základn˘mi<br />
informáciám a materiálom z jednotliv˘ch<br />
predmetov, a tak sa uãí bez t˘chto kniÏne<br />
vydan˘ch textov˘ch súborov, ão je veºká<br />
brzda kvalitného vyuãovania – a niekedy zasa<br />
uãitelia nútia Ïiakov, aby si niektoré uãebnice<br />
sami zaobstarali, ão väã‰inou znamená, Ïe<br />
‰tudenti (alebo ich rodiãia) musia ísÈ do kníhkupectva<br />
a tieto nie lacné ‰kol<strong>sk</strong>é pomôcky<br />
si jednoducho kúpiÈ. Pre mnoh˘ch rodiãov je<br />
v‰ak <strong>sk</strong>utoãnou záÈaÏou, ak musia daÈ svojim<br />
deÈom-Ïiakom na 1 uãebnicu 20 eur! To je b˘val˘ch<br />
600 sloven<strong>sk</strong>˘ch korún. DosÈ, nie<br />
Najmä keì je t˘chto nedostatkov˘ch uãebníc<br />
viac a keì s tak˘mito pre nich nemal˘mi poplatkami<br />
vo väã‰ine rodín vôbec nepoãítajú.<br />
A keì je – ãi má byÈ – sloven<strong>sk</strong>é ‰kolstvo prinajmen‰om<br />
do 18. roku veku dieÈaÈa zadarmo.<br />
Pedagógovia musia prihliadaÈ na v‰etky okolnosti,<br />
ktoré ovplyvÀujú priaznivé moÏnosti<br />
mlad˘ch ºudí ‰tudovaÈ.<br />
In˘m zlozvykom, ktor˘ tieÏ neberie do<br />
úvahy sociálne zázemie v‰etk˘ch 30 detí v<br />
jednej triede – a zasa je bezproblémov˘ pre<br />
t˘ch, ktor˘m peniaze teãú do rodiny v prúdoch<br />
–, sú darãeky pre triednych a in˘ch vybran˘ch<br />
uãiteºov. Ak sa vytvorí dobr˘ vzÈah medzi<br />
Ïiakmi a pedagógmi, má svoju logiku a má i<br />
svoje miesto, keì sa tento vzÈah potvrdí aj nieãím<br />
materiálnym. TakÏe daÈ uãiteºom darãek<br />
môÏe byÈ pekn˘m emocionálnym prejavom.<br />
Samozrejme, vtedy má darãek svoju ºud<strong>sk</strong>ú<br />
hodnotu a vtedy je zrkadlom pozitívnych<br />
vlastností mlad˘ch ºudí, ak darãek vyjadruje<br />
nieão hlb‰ie, neÏ len vonkaj‰kovú materiálnosÈ.<br />
Najãastej‰ie sú takou peknou pozornos-<br />
Èou kvety a veºmi vyspelí pedagógovia sa pote‰ia<br />
zvlá‰È vtedy, ak to nie sú honosné kytice<br />
s drah˘mi kvetmi, ale vlastnoruãne nazbierané<br />
starostlivo vybrané lúãne kvety, moÏno<br />
klinãeky, ºubovníky alebo zvonãeky. Ale<br />
aj pri kúpen˘ch kvetoch môÏu ich darcovia<br />
vybraÈ kvetiny vkusné a pekné, na ktor˘ch sa<br />
odrazí originálnosÈ a cit pre eleganciu kupujúcich.<br />
Drahé kúpené kytice sú odrazom nátlaku<br />
dobre situovan˘ch zazobancov na sociálne<br />
limitovan˘ch.<br />
Podobne sa problémy s hmotn˘m zabezpeãením<br />
na rozdiel od sociálnej bezstarostnosti<br />
odzrkadºuje pri v˘bere ‰kol<strong>sk</strong>˘ch v˘letov.<br />
Tu uÏ je to v˘razne v rukách pedagógov, ktorí<br />
zväã‰a vyberajú trasy a cieºové miesta t˘chto<br />
niekoºkodÀov˘ch exkurzií a zájazdov.<br />
Nechceme stereotypne propagovaÈ len „lacné“<br />
podujatia, niekedy sa to nedá – s ohºadom<br />
na uãebn˘ úãel nejakého mimo‰kol<strong>sk</strong>ého podujatia.<br />
Niektoré sa bez vy‰‰ích nákladov nezaobídu.<br />
Ale vyzretosÈ pedagóga sa prejaví aj<br />
v tom, Ïe vyberie trasu a zámer, ktoré budú<br />
vyhovovaÈ väã‰ine Ïiakov, prípadne – ak je to<br />
zvlá‰È nápadit˘ uãiteº –, Ïe nájde moÏnosÈ, ako<br />
si Ïiaci môÏu na v˘let aspoÀ men‰iu ãiastku<br />
zarobiÈ. V‰etko to potvrdzuje potrebu aktívnosti<br />
a ãinorodosti uãiteºa, aby hºadal a nielen<br />
úradoval. Pravda, boli by sme asi dosÈ nespravodliví,<br />
keby sme hovorili len o tom, ak˘<br />
by mal uãiteº byÈ, aby bol pre svojich ‰tudentov<br />
uÏitoãn˘, a keby sme hneì nedodali aj to,<br />
Ïe za tie platy, ktoré majú, od uãiteºov nemô-<br />
Ïeme ãakaÈ a ÏiadaÈ zázraky.<br />
Veºa di<strong>sk</strong>usií aj v dávnej‰ej minulosti vyvolala<br />
otázka, ão si majú ‰tudenti obliekaÈ.<br />
Niektoré ‰koly poÏadujú od svojich Ïiakov,<br />
aby nosili uniformy. A naozaj sú ‰koly, najmä<br />
súkromné, kde je uniforma povinná.<br />
Okrem toho, Ïe pri prvom pohºade na ‰koláka<br />
vidno, kam chodí do ‰koly, je tu aj druh˘<br />
dôleÏit˘ aspekt, ktor˘ sa zdá byÈ e‰te dôleÏitej‰í<br />
– a úzko súvisí s témou finanãn˘ch nákladov<br />
rodiãov na potreby ‰koláka, ale aj s<br />
psychologick˘m bremenom, ktoré ãasto dolieha<br />
na deti a mládeÏ z chudobnej‰ích rodín.<br />
Niektorí mladí – najmä dievãatá – prichádzajú<br />
do ‰koly vyfintení ako na módne prehliadky.<br />
Sú rodiãia, ktor˘m to nerobí problém<br />
– „majú na to“, ako sa vraví. Mnohí rodiãia<br />
v‰ak zaÏívajú ÈaÏké chvíle, keìÏe „na to“<br />
nemajú. Chodia so svojimi dcérami do rôznych<br />
v˘predajov˘ch alebo „zºavov˘ch“ obchodov,<br />
kde za zníÏenú cenu nakupujú ‰aty,<br />
ktoré svojimi látkami a strihmi pripomínajú<br />
minulé storoãie. Rozhodne v˘krik módy to nie<br />
je. A aj z tohto dôvodu ‰kol<strong>sk</strong>é uniformy<br />
majú ‰ir‰iu ‰kálu odôvodnení, preão ich majú<br />
vedenia ‰kôl zaviesÈ. A tí, ão zubami-nechtami<br />
bránia riaditeºom, aby zaviedli jednotné<br />
obleãenie, sú predov‰etk˘m malome‰tiaci a<br />
snobi, ktorí chcú ukázaÈ celému okoliu, ako<br />
sa vzmohli a ako vytvorili lep‰iu spoloãnosÈ,<br />
kam vlastne ani kaÏdého neprijmú. Je to veºmi<br />
drsné na psychiku mnoh˘ch Ïiaãok. Aj to<br />
je síce ‰kola Ïivota, ale v 21. storoãí vo vyspelom<br />
‰táte je takéto pouãenie doslova neznesiteºné.<br />
A ak doºahne na takúto rodinu<br />
hospodár<strong>sk</strong>y a finanãn˘ úpadok, otcovia rie-<br />
‰ia tak˘to bankrot svojej domácnosti aj samovraÏdami<br />
(nedávno sme o takom prípade otca<br />
v beznádejnej situácii písali). Filisterstvo sa<br />
u nás rozmáha viac, neÏ si na prv˘ pohºad uvedomujeme.<br />
Pre postihnuté ‰tudentky je ak˘mtak˘m<br />
v˘chodi<strong>sk</strong>om, keì sa im podarí urobiÈ<br />
si z niektor˘ch spoluÏiaãok kamarátky – a s<br />
nimi potom spoloãne preÏívajú rôzne sociálne<br />
krivdy, ktoré spôsobuje prostredie, kde by<br />
pov˘‰enectvo a poniÏovanie nemali maÈ miesto.<br />
Napokon, aj mnohé prípady ‰ikanovania<br />
v ‰kole vypl˘vajú z toho, Ïe sa niektorí ‰kol<strong>sk</strong>í<br />
hrdinovia cítia príli‰ silní buì priamo fyzicky,<br />
alebo ãasto aj spoloãen<strong>sk</strong>y, keìÏe vedia,<br />
Ïe sú viac ãi menej chránení spoloãen<strong>sk</strong>˘m<br />
postavením a majetkov˘m zázemím<br />
svojich rodiãov.<br />
Keì sme sa prehupli do tretieho tisícroãia,<br />
málokomu zi‰lo na um, Ïe e‰te aj v tomto<br />
ãase budeme vstupovaÈ do spoloãen<strong>sk</strong>ého<br />
Ïivota so sociálnymi problémami, ktoré<br />
v sociálne roztrie‰tenej minulosti neraz<br />
aÏ tragicky poznaãili vzÈahy medzi ºuìmi,<br />
a najmä medzi rôznymi ºud<strong>sk</strong>˘mi <strong>sk</strong>upinami.<br />
V sloven<strong>sk</strong>ej literatúre medzi najsilnej-<br />
‰ie romány so sociálnou tematikou patria<br />
„âenkovej deti“ od FraÀa Kráºa. Po smrti<br />
otca na mnohopoãetnú rodinu doºahne krutá<br />
bieda, a tak matka musí daÈ Mi‰ka za<br />
uãÀa, priãom ten musí robiÈ aj o‰etrovate-<br />
ºa, a Hanku úrady pridelili bohatému gazdovi<br />
na juÏné Sloven<strong>sk</strong>o. Dnes iste situácia<br />
nie je aÏ takáto drastická, ale väã‰ina politikov<br />
a in˘ch verejn˘ch ãiniteºov ani len<br />
netu‰í, aká nespravodlivosÈ a nerovnocennosÈ<br />
medzi mnoh˘mi deÈmi vládne a akú<br />
psychózu aj v ‰kolách vytvára. Podmienky<br />
medzi ‰kolopovinn˘mi deÈmi a rôznorod˘mi<br />
mlad˘mi ºuìmi dávajú sociálnym demokratom<br />
(Smeru) na jednej strane a kres-<br />
Èan<strong>sk</strong>˘m demokratom s ich morálnymi princípmi<br />
a BoÏími prikázaniami na strane<br />
druhej moÏnosti vstupovaÈ do ‰kol<strong>sk</strong>ého<br />
prostredia na mnoh˘ch miestach Sloven<strong>sk</strong>a,<br />
zasadzovaÈ sa o znesiteºnú klímu pri<br />
prebojúvaní sociálnej spravodlivosti v ‰irokej<br />
‰kále spoloãen<strong>sk</strong>˘ch pomerov a pomáhaÈ<br />
pedagógom pri obmedzovaní neprijateºnosti<br />
vzÈahov medzi Ïiakmi z prekvapujúco<br />
odli‰n˘ch prostredí.<br />
Ernest Weidler,<br />
publicista<br />
62
S U P E R M O N I T O R<br />
SUPERMONITOR<br />
a (medzit˘m) minikomentáre<br />
5. januára 2012 – 18. februára 2012<br />
Svojho prvého Zlatého slávika som dostala,<br />
keì som mala 18 a vtedy by mi nebolo ani vo<br />
sne zi‰lo na um, Ïe mi ºudia zachovajú priazeÀ<br />
toºko rokov. Veì tohto roku som dostala Slávika<br />
uÏ ‰trnásteho. A ten má pre mÀa e‰te väã-<br />
‰iu hodnotu neÏ v‰etky predo‰lé. Slávik je predov‰etk˘m<br />
ocenenie od ºudí, a to si nesmierne<br />
váÏim. Milujem totiÏ svoju prácu, robím ju<br />
naozaj 24 hodín denne s lá<strong>sk</strong>ou a úctou k svojmu<br />
publiku a k svojim fanú‰ikom.<br />
Speváãka Lucie Bílá.<br />
Îena.Sme.<strong>sk</strong> 5. 1.<br />
(Ak sa z vyuãenej krajãírky stane najlep‰ia<br />
ãe<strong>sk</strong>á speváãka, je to ako v rozprávke. Bílá<br />
naozaj nie je len tak hocikto a ukazuje, Ïe<br />
osobnosÈou sa moÏno staÈ na rôzny spôsob.)<br />
***<br />
Keì sme ºuìom ponúkli v roku 1971 Medulienku,<br />
nevedeli sme, Ïe vznikla v˘nimoãná<br />
vec, dokonca hit. Ale ºudia si ju v‰imli. âo alebo<br />
kto je Medulienka Hravé slovo. Nechcelo<br />
sa mi pouÏívaÈ mená ako Marína alebo Jozefína.<br />
Neevokovalo to Ïiadnu babu, a zároveÀ<br />
kaÏdá baba môÏe byÈ Medulienka. MoÏno aj to<br />
prispelo k jej hitovosti.<br />
Textár Kamil Peteraj.<br />
TV oko 5. 1.<br />
(Je neuveriteºné, Ïe zdanlivo obyãajn˘ popevkov˘<br />
‰láger má aj po 40 rokoch od svojho<br />
vzniku schopnosÈ priniesÈ ºuìom radosÈ.<br />
A ani jeho autori uÏ nevedia, ako sa to stalo.)<br />
***<br />
Chcem, aby to bolo drastické. Najlep‰ie s no-<br />
Ïom do brucha. Îivot pre mÀa uÏ stratil zmysel<br />
dnes som sa s ním rozhodol <strong>sk</strong>oncovaÈ.<br />
B˘vam v Záhor<strong>sk</strong>ej Bystrici na ubytovni. Som<br />
bez práce a bez peÀazí. Dlhujem 165 eur, tak-<br />
Ïe ma asi vyhodia na ulicu. Na to nemám chuÈ,<br />
aby som chodil niekde po kontajneroch a zomrel<br />
od zimy. Îijem sám, som slobodn˘ a bezdetn˘,<br />
a ÈaÏké srdce mám na svojho brata.<br />
Okradol ma o dediãstvo, keì rodiãia naÀho prepísali<br />
ich rodinn˘ dom. Nechcem bratovi zle,<br />
ale keì je na mÀa tak˘to, vezmem ho so sebou<br />
do pekla.<br />
Psychológ Du‰an Fabián cituje<br />
svojho depresívne ladeného pacienta.<br />
Plus 7 dní 6. 1.<br />
(Kto vlastne má maÈ na srdci Ïivotné utrpenie<br />
bezmocn˘ch ºudí Staãí na to len sám<br />
Boh Alebo sú predsa len nevyhnutní aj<br />
BoÏí ºudia, ktorí aspoÀ trochu pomôÏu)<br />
***<br />
„Brigitte Bardotová“ nie je len „obdivovaná“<br />
– ako som nazvala moju knihu o nej –, nie<br />
je len sexuálnym symbolom 60. rokov minulého<br />
storoãia, ale je to aj nezávislá Ïena, bojovníãka<br />
proti útlaku a hovorkyÀa Ïien svojej generácie.<br />
Stala sa príli‰ <strong>sk</strong>oro obeÈou vlastnej závratnej<br />
slávy, ktorá ju priviedla k tomu, Ïe sa<br />
uzavrela do seba a aÏ nadãasovo sa odlúãila od<br />
okolitej spoloãnosti. Je kráºovná. MôÏete ju<br />
opustiÈ, ale nikdy ju nemôÏete zbaviÈ trónu.<br />
Redaktorka Marie-Dominique Lelievrová.<br />
Denník Libération 6. 1.<br />
(Aj na Sloven<strong>sk</strong>u si vieme predstaviÈ, Ïe by<br />
sa z niektorej hereãky stal sex-symbol – ale<br />
ÈaÏko ão len jednu povaÏovaÈ za hovorkyÀu<br />
svojej generácie.)<br />
***<br />
Je to dobrá otázka, ãi legendárne stradivárky<br />
naozaj znejú lep‰ie, ako moderné husle vyrobené<br />
nedávno. Tvrdím, Ïe zo samotného<br />
zvuku sa nedá s istotou urãiÈ, ãi ide o staré stradivárky,<br />
hodné milióny eur, alebo o iné husle.<br />
Pri hodnotení zohráva obrov<strong>sk</strong>ú úlohu vizuálny<br />
dojem. Keì ºudia vedia, Ïe poãujú stradivárky,<br />
jednoducho sami seba presvedãia, Ïe sú lep-<br />
‰ie<br />
Hudobná expertka Claudia Fritzová.<br />
Boston<strong>sk</strong>á rozhlasová stanica WGBH 7. 1.<br />
(Aj keì si to ºudia neradi priznávajú, sú<br />
zväã‰a veºmi radi, keì ich niekto bezoãivo<br />
klame a oni sa môÏu bohorovne tváriÈ, Ïe<br />
stoja nad vecou, pretoÏe vedia, ão je pravda.)<br />
***<br />
Veºkonoãn˘ ostrov (Isla de Pascua) – úplne<br />
izolovan˘ <strong>sk</strong>alnat˘ kúsok pevniny v JuÏnom<br />
Pacifiku – je zrejme najodºahlej‰ím ob˘van˘m<br />
ostrovom tejto planéty. V poslednom ãase sem<br />
prichádza ãoraz viac turistov. A tak sa mnohí<br />
obávame, aby ich nápor neohrozil to, pre ão<br />
sem väã‰ina cudzincov pri‰la – gigantické kamenné<br />
sochy, ktoré sa naz˘vajú moai a vyzerajú<br />
ako vysoké tºapkavé obliãaje. Preão tieto<br />
tváre vôbec vznikli Ak˘m spôsobom dokázali<br />
tunaj‰í obyvatelia mnohotonové bloky sÈahovaÈ<br />
po celom ostrove<br />
Archeologiãka Susana Nahoeová.<br />
Pravda 7. 1.<br />
(Máme byÈ ne‰Èastní pre to, Ïe ãasto nedokáÏeme<br />
nájsÈ odpoveì nielen na záhady vesmíru,<br />
ale ani na jednoduché otázky o svete,<br />
ktor˘ nás obklopuje O slávnych sochách<br />
ako-tak vieme len to, Ïe trpia prirodzenou<br />
eróziou, ktorá postupom ãasu obrusuje ich<br />
rysy. Ak˘m spôsobom v‰ak dokázali tunaj-<br />
‰í obyvatelia mnohotonové bloky sÈahovaÈ po<br />
celom ostrove A preão vôbec kamenné hlavy<br />
vznikli)<br />
***<br />
Za v‰etk˘mi veºk˘mi kauzami stáli vÏdy<br />
sloven<strong>sk</strong>í úradníci a politici. Vinou Európy je<br />
len to, Ïe máme k dispozícii viac peÀazí, ktoré<br />
sa dajú rozkrádaÈ. Keby nebolo eurofondov,<br />
je miera korupcie urãite niωia. Tak, ako<br />
by bolo menej úplatkov v zdravotníctve, keby<br />
sme nemali Ïiadne zdravotníctvo.<br />
Komentátor LukበFila.<br />
Sme 7. 1.<br />
(Na Sloven<strong>sk</strong>u je jedinou moÏnosÈou, ako sa<br />
‰tát a ºudia nedajú okrádaÈ – nemaÈ niã.)<br />
***<br />
Dne‰ok nám diktuje, Ïe musíme byÈ najlep-<br />
‰í, najúÏasnej‰í. Ale preão by ãlovek nemohol<br />
byÈ iba priemern˘ a cítiÈ sa pritom v spoloãnosti<br />
rovnoprávne a normálne Veì kaÏd˘ z nás je<br />
v nieãom priemern˘, a napriek tomu s t˘m Ïijeme<br />
úplne v pohode. Asi by sme mali pribrzdiÈ<br />
a hºadaÈ radosÈ v tom, ão robíme – a nie sa za<br />
kaÏdú cenu presadzovaÈ.<br />
Hereãka-komediantka Petra Polni‰ová.<br />
Pravda 7. 1.<br />
(Na‰e prostredie nás nenechá na pokoji. Ak<br />
sa nebudeme silou-mocou tisnúÈ dopredu, ak<br />
sa nebudeme snaÏiÈ, aby sme sa dostali do<br />
popredia hoci aj na úkor druh˘ch, vytisnú<br />
nás na okraj spoloãnosti. Nebudeme nik˘m,<br />
len Ïobrákmi – alebo podvodníkmi.)<br />
***<br />
Z korupcie nie je podozriv˘ len prezident<br />
Wulff, ale aj väã‰ina Nemcov, ktorí na pochybnej<br />
pôÏiãke nevidia niã pom˘lené. Ani<br />
na tom, Ïe hlava ‰tátu, ktorá má plniÈ úlohu morálnej<br />
autority, klame. A ani na tom, Ïe zasahuje<br />
do slobody médií, keì sa o afére priveºa<br />
pí‰e. Politici uÏ nevstupujú do politiky, aby slú-<br />
Ïili ºuìom, ale len preto, aby ºudia slúÏili im.<br />
Komentátorka Miriam Zsilleová.<br />
Sme 9. 1.<br />
(Krásnu ideu sluÏby ºuìom vystriedalo presvedãenie,<br />
Ïe kaÏd˘ má fungovaÈ tak, aby<br />
prekvital on sám a nanajv˘‰ jeho rodina.)<br />
***<br />
Lip‰icovo presvedãenie, Ïe tajn˘ spis Gorila<br />
má reálny základ, je mimoriadne cenné. Minister<br />
vnútra potvrdil, Ïe Gorila nie je v˘mysel,<br />
ale <strong>sk</strong>utoãn˘ dokument tajnej sluÏby. Nepriamo<br />
t˘m prik˘vol aj na pointu spisu: Ïe politické<br />
strany sú vlastne zloãinecké <strong>sk</strong>upiny,<br />
ktoré okrádali SR o miliardy korún. Toto tvrdenie<br />
nie je ani trochu prehnané. Gorila je nepochybne<br />
najväã‰ím „úlovkom“ tajnej sluÏby v<br />
dejinách Sloven<strong>sk</strong>a. Agentom SIS sa odpoãú-<br />
63
S U P E R M O N I T O R<br />
vaním jediného bytu podarilo odhaliÈ korupciu<br />
v celej ‰írke – od vlády po opozíciu.<br />
Komentátor Dag Dani‰.<br />
HN 9. 1.<br />
(V slu‰n˘ch ‰tátoch EÚ sa ‰irokorozmerná<br />
korupcia, ktorá nasiakla celú politiku SR,<br />
aspoÀ strieda s v˘konmi serióznych ãinite-<br />
ºov. My sme sa v‰ak prudko <strong>sk</strong>æzli do nechutne<br />
zapáchajúcej hnojovky, z ktorej nevyt⁄ãa<br />
takmer ani jedna dôveryhodná hlava.)<br />
***<br />
Keì rozhlas presÈahujú do konkubinátu s<br />
televíznym ‰túdiom v b˘val˘ch kasárÀach,<br />
bude to ìal‰ia zrada dejín. Ale ão uÏ s dejinami,<br />
keì v Ko‰iciach triumfuje na mieste historického<br />
námestia najväã‰ia urbanistická blamáÏ<br />
storoãia, obludná stavba Auparku. Hlavné<br />
je, Ïe o rok tu bude hlavné mesto európ<strong>sk</strong>ej<br />
kultúry!<br />
Dramaturg a publicista Tibor Ferko.<br />
Sme 9. 1.<br />
(Za ão by si Radiãová najviac zaslúÏila pokarhanie,<br />
je to, Ïe umoÏnila Krajcerovi<br />
úplne nezmyselne a bezdôvodne spojiÈ televíziu<br />
a rozhlas, ãím sa ohrozili 2 in‰titúcie,<br />
ktoré mali mimoriadne poslanie cibriÈ kultivovanosÈ<br />
obãanov a pote‰ovaÈ ich du‰e.)<br />
***<br />
Di<strong>sk</strong>usie na vysokej ‰kole sú, ale patria k<br />
nim aj veºmi dobré osobné vzÈahy. Poznanie<br />
núti kriticky nazeraÈ i na vlastné dejiny, a to odbúrava<br />
mnohé predsudky.<br />
Sekretár Kongregácie pre v˘chodné cirkvi<br />
Cyril Vasiº. T˘ÏdeÀ 9. 1.<br />
(Di<strong>sk</strong>utovaÈ v cirkvách, na vysok˘ch ‰kolách<br />
i v politike sa musí. Ale malo by sa to diaÈ<br />
bez povrchnej polemickosti a so zachovávaním<br />
dobr˘ch osobn˘ch vzÈahov.)<br />
***<br />
Maìar<strong>sk</strong>o je v dôsledku „kacír<strong>sk</strong>ej“ hospodár<strong>sk</strong>ej<br />
politiky vlády na najlep‰ej ceste staÈ sa<br />
chudobincom strednej Európy. Podºa roz‰írenej<br />
apokalyptickej teórie Orbán vedome hrá na<br />
‰tátny bankrot, aby mohol odôvodniÈ vystúpenie<br />
z EÚ a u<strong>sk</strong>utoãniÈ ‰tát jednej strany.<br />
Îurnalista János Széky.<br />
Sme 10. 1.<br />
(Sloven<strong>sk</strong>á cesta k ‰tátnej bezduchosti je<br />
predsa len trochu kºukatej‰ia a civilizovaná.)<br />
***<br />
Ak vás uÏ s partnerom nespájajú spoloãné<br />
záujmy, smiech a optimizmus, túÏba po sebe,<br />
po dotykoch, nehe, vá‰nivom i romantickom<br />
sexe – snaÏte sa aspoÀ o korektnosÈ a kamarátstvo.<br />
Aby z va‰ej „lá<strong>sk</strong>y“ neostala nakoniec len<br />
kalkulaãka s neznámymi rovnicami citov.<br />
Publicistka Monika Schönová.<br />
OÎene.<strong>sk</strong> 10. 1.<br />
(Potrebujeme ão najviac ºudí, ktorí dokáÏu<br />
nahradiÈ bezuzdnú surovosÈ v politickom<br />
spoloãenstve korektnosÈou a kamarátstvom<br />
aspoÀ vo svojom intímnom prostredí.)<br />
***<br />
Je síce dosÈ ºudí, ktorí majú peniaze aj na to,<br />
aby si mohli kúpiÈ hodnotné obrazy, ale rad‰ej<br />
si kúpia nieão z Ikey alebo z Tesca, neÏ by si<br />
za obdobnú cenu kúpili nejak˘ originál.<br />
V˘tvarník Dávid Demjanoviã.<br />
HN 10. 1.<br />
(Malome‰tiaci sa chcú pred náv‰tevami blysnúÈ<br />
obrazmi, ktoré im visia na stenách ako<br />
v˘stavné kusy, namiesto toho, aby si mohli<br />
denne obzeraÈ jedineãné umelecké dielka.)<br />
***<br />
Cez sviatky som mal moÏnosÈ porovnaÈ sluÏby<br />
v Tatrách a v Rakú<strong>sk</strong>u. Na Hrebienku mi povedala<br />
pracovníãka, aby sme si objednávali naraz,<br />
lebo ona musí ísÈ dvakrát k hrncu po kapustnicu...<br />
Stratil som chuÈ si ãokoºvek ìal‰ie<br />
objednaÈ. V Rakú<strong>sk</strong>u ma obsluhoval rovnako<br />
Slovák, no s úplne inou kvalitou sluÏby.<br />
Finanãník Peter Kri‰tofoviã.<br />
HN 11. 1.<br />
(Je úplne jasné, Ïe nezáleÏí na národnosti<br />
sluÏbukonajúceho, ale na kvalite jeho ‰éfa.)<br />
***<br />
Problém s nedostatkom uãebníc, ale aj s nevyuÏívaním<br />
dostupn˘ch uãebníc negatívne<br />
ovplyvnil prácu uãiteºov a Ïiakov a ovplyvnil<br />
aj rozvoj ãitateº<strong>sk</strong>ej gramotnosti.<br />
Minister ‰kolstva Eugen Jurzyca.<br />
Sme 11. 1.<br />
(Je smutná bezmocnosÈ ministra, ktor˘ musí<br />
namiesto odstraÀovania stredovek˘ch pomerov<br />
v na‰om ‰kolstve len podávaÈ o nich<br />
správu vláde a krãiÈ plecami nad nemoÏnos-<br />
Èou zmodernizovaÈ dôleÏit˘ systém prípravy<br />
mladej generácie na budúcnosÈ.)<br />
***<br />
KOÎUCH NIE JE LEN ODEV. JE TO ÎI-<br />
VOTN¯ ·T¯L.<br />
Titulok ãlánku o zimnom obleãení.<br />
Slovenka 11. 1.<br />
(A najãastej‰ie je to chvastavé predvádzanie<br />
svojej zámoÏnosti pred ‰irokou verejnos-<br />
Èou: „Aby videli, Ïe na to máme...“)<br />
Ak prídete k lekárovi s ka‰ºom a horúãkou<br />
poãas chrípkovej epidémie, lekár má tendenciu<br />
uÏ dopredu si myslieÈ, Ïe máte chrípku.<br />
LenÏe, ão ak máte celkom iné ochorenie<br />
Informatik Jozef Kelemen.<br />
TV oko 12. 1.<br />
(My sa ãasto namiesto seriózneho posúdenia<br />
situácie riadime vonkaj‰ími postrehmi.)<br />
***<br />
Záujem prvovoliãov o voºby bude niωí ako<br />
minule. UÏ sa nezopakuje to predvolebné nad-<br />
‰enie, aké sa na Facebooku v rámci mlad˘ch<br />
<strong>sk</strong>upín prejavilo v ostatn˘ch voºbách. Ak vtedy<br />
verili, Ïe nová vládna garnitúra vydrÏí a vnesie<br />
do Ïivota viac slobody, napríklad v podobe<br />
legalizácie marihuany ãi registrovan˘ch<br />
partnerstiev, tak sa poriadne <strong>sk</strong>lamali.<br />
Sociológ Martin Slosiarik.<br />
Pravda 12. 1.<br />
(SaS, ale aj SDKÚ mali po minul˘ch voºbách<br />
mimoriadne priaznivú situáciu medzi mlad˘mi<br />
ºuìmi. Tí chceli koneãne podporiÈ niekoho,<br />
kto nebude len straníckym byrokratom,<br />
ale kto vnesie do verejného Ïivota uvoºnenosÈ<br />
a pote‰enie zo Ïivota. R˘chlo v‰ak pochopili,<br />
Ïe SaS, ale aj SDKÚ ich bez zaváhania<br />
zradili.)<br />
***<br />
S prv˘m hudobn˘m nápadom som pri‰iel ja.<br />
Hral som to ëuìovi v hoteli poãas turné, mohlo<br />
to byÈ v roku 1994. ëuìo mal hotov˘ refrén<br />
bez slov, ja som dopísal text a pesniãka bola hotová..<br />
Vtedy som b˘val na Medzijarkoch a<br />
niekto, kto mal komplikované vzÈahy s dievãatami,<br />
tam spáchal samovraÏdu vy<strong>sk</strong>oãením<br />
z okna. To bola in‰pirácia.<br />
Fefe (Martin ÎúÏi), spoluautor<br />
<strong>sk</strong>ladby VetroÀ. TV oko 12. 1.<br />
(Niekedy aj veºmi rozko‰né pesniãky majú<br />
nezvyãajne smutné podnety.)<br />
***<br />
Národniari síce na národnom majetku neuveriteºne<br />
zbohatli, zato na národné divadlo, balet,<br />
národn˘ román, národnú operu neprispeli<br />
ani korunou, ani centom.<br />
Literát a publicista Peter Ju‰ãák.<br />
Sme 13. 1.<br />
(Neãudo. „Národn˘“ a „kultúrny“ len zriedkakedy<br />
majú totoÏn˘ v˘znam.)<br />
***<br />
Musel by som presne spoãítaÈ hodiny, poãas<br />
ktor˘ch pracujem. Je ÈaÏké rozlí‰iÈ, ão presne<br />
je práca. Rozhovor s vami je práca alebo príjemná<br />
moÏnosÈ ºuìom nieão povedaÈ Neviem<br />
Spevák Miro Îbirka.<br />
Plus 7 dní 13. 1.<br />
(Je ÈaÏké povedaÈ, kedy je v tvorivej ãinnosti<br />
nieão práca a kedy je to, naopak, rozko‰.)<br />
***<br />
KeìÏe nevieme ÏiÈ vo vzÈahoch, tak sa rozchádzame<br />
a rozvádzame. ·koly ponúkajú sexuálnu<br />
v˘chovu, ale neponúkajú vzÈahovú v˘chovu.<br />
Predpokladá sa, Ïe keì decká nauãíme<br />
ão kam strãiÈ a ão na ão natiahnuÈ, tak budú vedieÈ<br />
budovaÈ aj vzÈah.<br />
Moderátorka Adela Baná‰ová.<br />
HN 13. 1.<br />
(A kto by vzÈahovú v˘chovu uãil Koºkí uãitelia<br />
nieão vedia o dobr˘ch vzÈahoch)<br />
***<br />
Film The Artist by mal existovaÈ sám osebe<br />
bez závislosti od hudby Bernarda Hermanna.<br />
I umelecké znásilnenie je násiln˘m ãinom,<br />
preto z hºadi<strong>sk</strong>a morálky nie je správne, ak sa<br />
zneuÏívajú slávne útrÏky práce niekoho iného<br />
a vyuÏívajú emócie, ktoré vyvolávajú.<br />
Herecká hviezda dávnej‰ích rokov<br />
Kim Novaková. Pravda 13. 1.<br />
(Je naozaj unikátne, ak slávna hereãka povaÏuje<br />
pouÏitie pasáÏí z hudby k inému filmu<br />
za znásilnenie. Ako by t˘m stratil svoju<br />
vlastnú hodnotu aj film, v ktorom ona úãinkuje.)<br />
***<br />
V automobilke sa z 10 návrhov na dizajn no-<br />
64
S U P E R M O N I T O R<br />
vého auta do sériovej v˘roby dostane iba jeden.<br />
Preto dizajnéri musia maÈ veºkú vnútornú motiváciu<br />
a psychickú silu. âasto sa totiÏ stáva,<br />
Ïe môÏu pracovaÈ pre automobilku i 5 rokov a<br />
pritom Ïiadny z ich návrhov neuzrie svetlo<br />
sveta.<br />
Dizajnér Peter Olah.<br />
Plus 7 dní 13. 1.<br />
(Dá sa hovoriÈ o jalovosti, keì ão len jeden<br />
vydaren˘ návrh z desiatich je bájeãn˘)<br />
***<br />
Tlaã povedala, Ïe Obama zvíÈazil v prezident<strong>sk</strong>˘ch<br />
voºbách, lebo mal „charizmu“. Ako<br />
je moÏné, Ïe po 4 rokoch je jeho znovuzvolenie<br />
neisté MôÏe líder stratiÈ charizmu Konzultant<br />
Morris uvádza, Ïe „charizma je zo v‰etk˘ch<br />
politick˘ch vlastností najprchavej‰ia, pretoÏe<br />
reálne neexistuje; objavuje sa len v na‰om<br />
vnímaní, keì ju kandidát zí<strong>sk</strong>a svojou ãulos-<br />
Èou“.<br />
Politick˘ analytik Joseph S. Nye, Jr<br />
(Harvardova univerzita). HN 13. 1.<br />
(Charizma patrí medzi slová, ktoré pouÏívame<br />
vtedy, keì nevieme niã lep‰ie povedaÈ.)<br />
***<br />
Randenie je o voºnosti, nemáte Ïiadne starosti<br />
okrem jednej – páãiÈ sa mu. S manÏelstvom<br />
je to uÏ iné, ist˘m pravidlám sa nevyhnete.<br />
Ale netreba sa vystresovaÈ presvedãením,<br />
Ïe sa mu musíte zapáãiÈ aj ako najdokonalej‰ia<br />
manÏelka a matka na svete. Lebo pritom<br />
zabudnete byÈ mu príjemnou spoloãníãkou<br />
a aj sebe dopriaÈ trochu radosti. A privoláte si<br />
pocity úzkosti. Pridá sa <strong>sk</strong>ryté obviÀovanie<br />
partnera za to, Ïe vás oberá o slobodu a krása<br />
vzÈahu.<br />
Publicistka Monika Schönová.<br />
OÎene.<strong>sk</strong> 14. 1.<br />
(Keì ubíjajúce reguly zo‰nurujú partner<strong>sk</strong>˘<br />
vzÈah muÏa a Ïeny, znemoÏnia, aby obaja<br />
mali radosÈ zo Ïivota a z pekného spoluna-<br />
Ïívania.)<br />
***<br />
Chceme pomáhaÈ bieloru<strong>sk</strong>˘m ‰tudentom,<br />
aby mohli do‰tudovaÈ v SR, keì ich tamoj‰í re-<br />
Ïim vyhodil z univerzít. Na‰e snahy nie je ºahké<br />
presadiÈ, keìÏe mnohé ‰táty majú v Min<strong>sk</strong>u<br />
svoje obchodné záujmy. UÏ to v‰ak ìalej nejde<br />
tak, aby prezident Luka‰enko jednu ruku<br />
naÈahoval za peniazmi z MMF a druhou zatváral<br />
ºudí, ktorí volajú po slobode.<br />
Minister zahraniãia SR<br />
MikulበDzurinda. Pravda 14. 1.<br />
(Dajú sa ospravedlniÈ vyspelé demokracie,<br />
keì zi‰tne kooperujú s diktátormi)<br />
***<br />
K˘m brutálny diktátor Kim zo severnej Kórey<br />
sa rozmaznával najjemnej‰ími francúz<strong>sk</strong>ymi<br />
koÀakmi a ãerstv˘m su‰i, letecky dopravovan˘m<br />
z Tokia, zatiaº milióny jeho poddan˘ch<br />
zomierali od hladu. Ak Severokórejãania v‰ak<br />
odmietnu Ïalostne kvíliÈ po Kimovom úmrtí,<br />
ri<strong>sk</strong>ujú váÏne problémy: vylúãenie detí zo ‰kôl,<br />
koniec kariéry, pobyt v tábore núten˘ch prác.<br />
Profesor demokracie a ºud<strong>sk</strong>˘ch práv<br />
v New Yorku Ian Buruma. Sme 14. 1.<br />
(Takto sme Ïili za socializmu u nás: Keì<br />
pár ‰tudentov nenastúpilo do Prvomájového<br />
sprievodu, priãom ne‰li na rande, ale na<br />
univerzitu nacviãovaÈ program, o ktor˘ bol<br />
‰irok˘ záujem, predvolali ich na zväzácky<br />
v˘bor a hrozili im trápnymi sankciami –<br />
lebo sa obrátili chrbtom k robotníckej triede,<br />
pochodujúcej pred tribúnou.)<br />
***<br />
Pôvod jedineãn˘ch domov s kamenn˘mi<br />
kuÏeºov˘mi strechami v Apúlii na juhu Talian<strong>sk</strong>a<br />
nie je celkom jasn˘. Vytvárajú dynamickú<br />
stre‰nú krajinu a svojím tvarom pôsobia<br />
priam rozprávkovo. Nie div, Ïe od roku 1996<br />
sú zapísané vo svetovom zozname UNESCO.<br />
Architekt Ján M. Bahna.<br />
OÏene.<strong>sk</strong> 14. 1.<br />
(âlovek od nepamäti – keì mu to dovolila<br />
príroda a umoÏnila jeho fantázia – z niãoho<br />
niã, v podstate z obyãajn˘ch domov vytvoril<br />
zázraky, ktoré ho pozdvihujú k nebesiam.)<br />
***<br />
Hríbovo Pod lampou by bolo v poriadku v<br />
súkromnej televízii, ak by sa majitelia rozhodli<br />
utrácaÈ na podporu im sympatick˘ch názorov.<br />
V STV by v‰ak nemal nikto dostaÈ exkluzívny<br />
vysielací ãas na propagáciu vlastn˘ch názorov<br />
a svojich kamarátov. Vzhºadom na ìal-<br />
‰ie pracovi<strong>sk</strong>o väã‰iny pravideln˘ch hostí moÏno<br />
Lampu dokonca povaÏovaÈ za zneuÏívanie<br />
verejn˘ch peÀazí na propagáciu súkromného<br />
Hríbovho t˘Ïdenníka („T˘ÏdeÀ“ – pozn. EW).<br />
Komentátor Peter Morvay.<br />
Sme 16. 1.<br />
(Publicista Hríb sa roky tvári, Ïe je symbolom<br />
Ïurnalistickej nezávislosti, ktorá sa nedá<br />
strhnúÈ t˘m ãi on˘m politick˘m smerom. Ale<br />
ani on sa dosÈ neobrnil pred lokajstvom.)<br />
***<br />
Niekedy ãlovek urobí nieão, ão mu je ne<strong>sk</strong>ôr<br />
ºúto. Ak to aspoÀ trochu chce‰ daÈ do poriadku,<br />
napí‰ list b˘valému priateºovi, s ktor˘m ste<br />
sa rozi‰li, ospravedlÀ sa, za ão treba, poìakuj<br />
za dobré, ão pre teba urobil a ãím pre teba donedávna<br />
bol a zaÏelaj mu ‰Èastne naplnen˘ Ïivot.<br />
Spisovateº Maxim E. Matkin.<br />
OÎene.<strong>sk</strong> 16. 1.<br />
(Mnohé rady od psychológov po<strong>sk</strong>ytujú ãitateºom<br />
veºa uÏitoãn˘ch námetov, ako potlaãiÈ<br />
alebo napraviÈ svoje chyby. Nedostatkom<br />
t˘chto poradní v‰ak je, Ïe málo berú do<br />
úvahy individuálnu povahu ºudí, ktor˘m<br />
radia. Je <strong>sk</strong>velá rada, aby sa niekto ospravedlnil<br />
za svoje v˘ãiny, len je otázka, koºko<br />
síl na to má. A to uÏ nik niã neporadí.)<br />
***<br />
Dá sa ÏiÈ okolo ãloveka, vedºa ãloveka a dá<br />
sa ÏiÈ pre ãloveka i s ním. Cieºom ãloveka nie<br />
je predsa iba zomrieÈ. Cieºom je vykonaÈ urãité<br />
dielo. Cieºom Ïivota je byÈ dobr˘m.<br />
Filozof a teológ Anton Fabian.<br />
T˘ÏdeÀ 16. 1.<br />
(âlovek nechce byÈ iba vyspel˘m zviera-<br />
Èom. V tom je kºúãov˘ rozdiel medzi ním a<br />
zvieratami, Ïe si vie uvedomiÈ svoju príslu‰-<br />
nosÈ k ºud<strong>sk</strong>ému rodu a Ïe jeho spôsob existencie<br />
mu umoÏÀuje odpútaÈ sa od Ïivoãí‰-<br />
nej bezv˘znamnosti.)<br />
***<br />
Marcové voºby nie sú rie‰ením Gorily. Sú<br />
iba dôkazom toho, Ïe sa strany pripravujú na<br />
nové kolo drancovania ‰tátu, len si uÏ budú dávaÈ<br />
väã‰í pozor.<br />
Teológ Michal Havran.<br />
Pravda 16. 1.<br />
(Aká je úbohá kvalita väã‰iny ºudí, ktorí sa<br />
od r. 1989 predrali do politiky.)<br />
***<br />
Pred stretnutím so Svetlanou som bola ako<br />
na ihlách. Predstava, Ïe ku mne príde na obed<br />
dcéra tyrana, ktor˘ mal na svedomí toºko Ïivotov,<br />
bola extrémne bizarná. A potom som pod-<br />
ºahla jej osobnému ãaru, len ão prekroãila môj<br />
prah. Bola to atraktívna Ïena, elegantne obleãená,<br />
zdvorilá a priama. Bola obdivuhodne<br />
bystrá.<br />
Brit<strong>sk</strong>á novinárka Miriam Grossová.<br />
T˘ÏdeÀ 16. 1.).<br />
(Autorke rozhovoru s jedinou dcérou soviet<strong>sk</strong>eho<br />
tyrana Stalina, ktor˘ mal na svedomí<br />
milióny ºud<strong>sk</strong>˘ch Ïivotov, trvalo neuveriteºne<br />
dlh˘ ãas, k˘m sa jej podarilo dosiahnuÈ<br />
s Àou stretnutie. V samotnom dialógu nie<br />
je v‰ak o Àom takmer niã. NemoÏno sa ãudovaÈ.<br />
Ako by mohol niekto hovoriÈ o takom<br />
stra‰nom ãloveku, ak je to jeho otec)<br />
***<br />
Keby re‰taurácia McDonald's jedlo v papierovej<br />
‰katuºke doplnila peknou knihou, ako to<br />
zaãali robiÈ vo Veºkej Británii, moju 9-roãnú Simonku<br />
by prilákali k det<strong>sk</strong>ému menu.<br />
Matka Denisa Siekelová.<br />
Sme 16. 1.<br />
(Zákazníka môÏu niekedy <strong>sk</strong>ultúrniÈ aj inteligentné<br />
reklamné nápady. A hodnota tohto<br />
obchodného Èahu je o to väã‰ia, ak je<br />
konzumentom dieÈa.)<br />
***<br />
Odchodom do penzie stráca dôchodca v západnej<br />
Európe pribliÏne 30 % z predchádzajúceho<br />
príjmu. So sloven<strong>sk</strong>˘m je neporovnateºn˘.<br />
Priemern˘ starobn˘ dôchodca v SR prichádza<br />
asi o polovicu. Stotisíc sloven<strong>sk</strong>˘ch<br />
penzistov je na tom e‰te hor‰ie. Ich dôchodok<br />
nedosahuje ani v˘‰ku Ïivotného minima<br />
(189,82 eura). Ak tak˘to ãlovek Ïije sám a zaplatí<br />
za byt a lieky, na Ïivobytie mu zostane 10<br />
eur.<br />
Publicistka Dorota Hudecová.<br />
Pravda 17. 1.<br />
(KeìÏe ani jeden relevantn˘ politick˘ subjekt<br />
v SR neprotestuje proti tejto situácii tisícov<br />
obãanov, ani nenavrhuje úãinné rie‰enie,<br />
môÏeme na plné ústa kon‰tatovaÈ, Ïe tak<br />
KDH, ako i Smer, Most-Híd alebo SDKÚ sú<br />
strany s nízkym sociálnym cítením. Ich demokratickosÈ,<br />
kresÈan<strong>sk</strong>osÈ ãi sociálnosÈ je<br />
len formálna – v prvom rade sú egoisti.)<br />
***<br />
65
S U P E R M O N I T O R<br />
Na Sloven<strong>sk</strong>u sa kradne ako na beÏiacom<br />
páse. A kradne sa v‰ade – od ministerstva ‰kolstva<br />
aÏ po kraj<strong>sk</strong>é úrady. Práve korupcia je dôvodom,<br />
preão ‰tát nemá peniaze. Kto mi tu<br />
chce ão hovoriÈ o spravodlivosti. Najviac korumpujú<br />
úradníci.<br />
Predseda Klubu 500 a majiteº<br />
Îeleziarní Podbrezová Vladimír Soták.<br />
HN 18. 1.<br />
(MoÏno má pravdu Martin Chren z ministerstva<br />
hospodárstva a zo SaS, Ïe Radiãovej<br />
vláda dokázala v boji proti korupcii toºko,<br />
ão Ïiadne iné pred Àou: „Za na‰ej éry sa zaãali<br />
zverejÀovaÈ napríklad zmluvy so ‰tátom<br />
na internete.“ Ale to len dotvrdzuje Sotákovo<br />
kon‰tatovanie o SR ako o krajine, kde sa<br />
masovo kradne. âo ako by sme boli múdri,<br />
nenájdeme liek na odstránenie sloven<strong>sk</strong>ého<br />
zlodejstva a t˘ch, ão ho pestujú.)<br />
***<br />
Teraz, keì som zí<strong>sk</strong>ala cenu Oscara pre najlep‰iu<br />
hereãku za stvárnenie b˘valej brit<strong>sk</strong>ej<br />
premiérky Margaret Thatcherovej, sa môÏem<br />
priznaÈ, Ïe <strong>sk</strong>ôr, ako som úlohu prijala, mala<br />
som na Margaret veºmi zjednodu‰en˘ pohºad:<br />
premenila som si ju na nieão viac neÏ len na<br />
ãloveka a súãasne aj na nieão menej, neÏ je ãlovek.<br />
Práve preto bolo pre mÀa zaujímavé pozrieÈ<br />
sa na politiãku ako na ºud<strong>sk</strong>ú bytosÈ, ktorá<br />
je ukrytá za novinov˘mi titulkami.<br />
Americká hereãka Meryl Streepová.<br />
Los Angeles Times 18. 1.<br />
(Musí to byÈ zloÏit˘ tvoriv˘ a psychologick˘<br />
proces, keì sa Ïena, ktorá si ráno um˘va<br />
zuby a chodí nakupovaÈ do obchodu,<br />
premieÀa na úplne odli‰ného, koho má<br />
stvárniÈ.)<br />
***<br />
Keì sa nás stretne viac a ja si musím pamätaÈ,<br />
na koho mám ísÈ s ak˘m pozdravom, objatím,<br />
bozkom ãi sti<strong>sk</strong>om ruky, som zmäten˘.<br />
Niektoré Ïeny ma nechcú pobozkaÈ, iné chcú,<br />
a to aj také, ktoré poriadne nepoznám. Keì sa<br />
stretnem s priateºmi, s ktor˘mi cítim trochu<br />
bliωí vzÈah, mám vo zvyku potºapkaÈ ich po<br />
pleci alebo po chrbte. To je môj spôsob vyjadrenia<br />
priateºstva. Ale jedna kamarátka povedala,<br />
Ïe jej to je nepríjemné. Mne je napríklad<br />
nepríjemné, keì mi muÏi stále podávajú ruku,<br />
dlho ju drÏia, stí<strong>sk</strong>ajú a potriasajú Àou.<br />
Japon<strong>sk</strong>˘ publicista Masahiko ·iraki<br />
(Ïije v SR). TV oko 19. 1.<br />
(Pravdou je, Ïe Slováci sa museli celé storoãia<br />
staraÈ o to, ako si zabezpeãia chlieb, a nie<br />
o to, ãi bozkávaÈ Ïenám ruky a kedy ich dokonca<br />
pri stretnutí objímaÈ.)<br />
***<br />
Ak ste sa ocitli vo váÏnej‰om vzÈahu, ktor˘<br />
sa z romantick˘ch prechádzok presunul do<br />
spoloãného hniezdoãka, hneì zaãnete preÏívaÈ<br />
aj prvé rozãarovania z partnera. Spoznávate<br />
ho stále viac a zisÈujete aj na sebe, v<br />
ãom v‰etkom sa budete musieÈ prispôsobiÈ, ak<br />
to e‰te stále myslíte váÏne. Ak máte partnera<br />
v úcte, obdivujete ho pre mnohé veci a doká-<br />
Ïete veºa tolerovaÈ. Tu uÏ môÏe vzniknúÈ celkom<br />
pevné puto, ale aby vydrÏalo, chce to snahu<br />
oboch.<br />
Publicistka Monika Schönová.<br />
OÎene.<strong>sk</strong> 19. 1.<br />
(SpolunaÏívanie ºudí – na rozdiel od ostatn˘ch<br />
Ïivoãíchov – je veºmi komplikované, a<br />
to nielen muÏa a Ïeny v akejkoºvek forme,<br />
ale úplne v‰ade, v ‰kole – uãitelia a Ïiaci, Ïiaci<br />
a Ïiaci –, na pracovi<strong>sk</strong>u, v ‰portovom<br />
tíme, v orchestri atì. Pritom zasa vychádzanie<br />
v ústrety ostatn˘m ºuìom si ãasto vyÏaduje<br />
zriekaÈ sa svojich princípov, ão tieÏ je<br />
nároãná záÈaÏ pre ºud<strong>sk</strong>ú du‰u. Zladenie<br />
v‰etk˘ch elementov spoluÏitia je zrejme najväã‰ou<br />
schopnosÈou ãlovekovho fungovania<br />
kdekoºvek na svete.)<br />
***<br />
Keì som sedel v komunistickom väzení,<br />
povedal som si dve veci: Ïe sa nikdy nezapí-<br />
‰em do Ïiadneho zväzu b˘val˘ch disidentov a<br />
Ïe sa nepomstím. PretoÏe na schopnosti odpustiÈ<br />
je zaloÏená európ<strong>sk</strong>a civilizácia. A odpú‰-<br />
Èanie je aj podstatou kresÈanstva.<br />
Poº<strong>sk</strong>˘ novinár Adam Michnik,<br />
disident spred roku 1989.<br />
Plus 7 dní 20. 1.<br />
(Michnik bol elegantn˘ revolucionár a disident.<br />
Nebol primitívnym zurvalcom, ale bol<br />
a je inteligentn˘m nositeºom demokratického<br />
spôsobu politiky a slu‰ného Ïivota.)<br />
***<br />
Andrea a Lucia nám robia radosÈ. Ak sa e‰te<br />
pamätáte, presne pred 12 rokmi pri‰li na svet<br />
ako siam<strong>sk</strong>e dvojãatá. DosÈ odváÏne ich vtedy<br />
od seba oddelili bratislav<strong>sk</strong>í ‰pecialisti pod<br />
vedením Jaroslava Simana – a dnes sa od svojich<br />
rovesníãok ani veºmi nelí‰ia. V ‰kole síce<br />
ãasto ch˘bajú pre zdravotné problémy, ale inak<br />
majú <strong>sk</strong>oro samé jednotky. A uãia sa hraÈ aj na<br />
klavír. SnaÏia sa ÏiÈ plnohodnotn˘m Ïivotom<br />
a majú veºa kamarátov. Len musíme dávaÈ pozor,<br />
aby nezjedli hocião, lebo ak by dostali<br />
hnaãku, <strong>sk</strong>onãili by v nemocnici.<br />
Matka dvojãiat Melita Tóthová<br />
z okresu RoÏÀava. Sme 20. 1.<br />
(âasto zdôrazÀujeme, ak˘ je ãlovek mal˘<br />
voãi prírode okolo nás – nehovoriac o celom<br />
vesmíre. A predsa len je tak˘ obdivuhodn˘,<br />
Ïe dokáÏe prekabátiÈ aj prírodu – alebo dokonca<br />
Boha – a Ïe dokáÏe potlaãiÈ ãloveka<br />
ubíjajúce vonkaj‰ie zásahy.)<br />
***<br />
Moje modré husle sú naozaj vzácne. Sú súãasÈou<br />
môjho tela, takÏe keì sa rozbili, cítil som<br />
sa, ako keby sa mi zranilo dieÈa. Mám ich veºmi<br />
rád. Sú nielen nástroj virtuózny, ale aj spevn˘,<br />
ktor˘ ponúka umelcovi a aj poslucháãom<br />
v‰emoÏné emócie. Bol by som veºmi rád, keby<br />
sa ºudia pri poãúvaní môjho najnov‰ieho albumu<br />
dostali z tohto uponáhºaného Ïivota do<br />
in˘ch sfér. A keìÏe povaÏujem tento zámer za<br />
dôleÏit˘, ãasto spolupracujem s hudobníkmi z<br />
in˘ch Ïánrov – s Evou Pilarovou, Karlom Gottom<br />
a cigán<strong>sk</strong>ou kapelou Romano Stilo.<br />
Mlad˘ ãe<strong>sk</strong>˘ huslista Pavel ·porcl.<br />
Pravda 20. 1.<br />
(Samozrejme, Ïe si úÏasne váÏime odborníkov<br />
v informaãnej technike alebo ‰ikovn˘ch<br />
manaÏérov v priemysle a obchode. Sú pre<br />
nás veºmi dôleÏití. Ale o niã menej nie sú cenní<br />
a potrební umelci, ktorí dokáÏu utí‰iÈ<br />
na‰e du‰e a preniesÈ ich aÏ kamsi do neba.)<br />
***<br />
Sloven<strong>sk</strong>á politika je <strong>sk</strong>orumpovaná tak,<br />
ako to opisuje spis Gorila, priãom ide o systémovú<br />
záleÏitosÈ a nie je moÏné, aby o tom nevedeli<br />
lídri a vedenia politick˘ch strán, ktorí na<br />
korupcii dokonca participujú.<br />
B˘val˘ ‰éf analytického oddelenia SIS<br />
Ján MojÏi‰. Sobotné dialógy (SRo) 21. 1.<br />
(Znovu a znovu sa potvrdzuje, Ïe morálna<br />
obroda SR je takmer vylúãená. Akékoºvek<br />
zmeny v ‰táte musia in‰pirovaÈ a zrealizovaÈ<br />
politici, aj na to ich obãania zvolili. Ale keìÏe<br />
sa väã‰ina t˘ch zmien má u<strong>sk</strong>utoãniÈ<br />
predov‰etk˘m proti záujmom politikov a<br />
ich vôli, je absurdné dúfaÈ, Ïe politici pomô-<br />
Ïu slu‰n˘m obãanom zre‰taurovaÈ SR.)<br />
***<br />
Pred viac ako 80 rokmi vyvolala rozruch<br />
zvesÈ o obraze Leonarda da Vinciho v ka‰tieli<br />
v Dolnej Krupej. Mal to byÈ obraz svätej Cecílie<br />
– jemne modelovaná tvár mladej krá<strong>sk</strong>y<br />
naozaj pripomína Leonardovo majstrovstvo.<br />
Vystavili sme aj oltárny obraz svätej Agne‰e<br />
Rím<strong>sk</strong>ej z múzea v KeÏmarku ako memento<br />
komunistického barbarstva, ktoré sa odohralo<br />
v Ru<strong>sk</strong>inovciach. Je to jediná vec, ktorá sa zachránila<br />
z tamoj‰ieho oltára a vôbec celého kostola.<br />
Obec totiÏ zanikla kvôli tomu, Ïe tam<br />
pred 70 rokmi vytvorili vojen<strong>sk</strong>é cviãi<strong>sk</strong>o<br />
Kurátorka Marta Herucová.<br />
Pravda 21. 1.<br />
(Îijeme v presvedãení, Ïe dlhé storoãia niãila<br />
jedineãné umelecké hodnoty cirkev. Je<br />
v‰ak isté, Ïe nebyÈ mnoh˘ch cirkevn˘ch ãiniteºov,<br />
veºa <strong>sk</strong>vel˘ch umeleck˘ch diel by sa<br />
nebolo z rôznych dôvodov zachovalo alebo<br />
by vôbec neboli vznikli. T˘m viac nesmieme<br />
zabúdaÈ na to, Ïe v mnoh˘ch obdobiach nekompromisn˘mi<br />
a neºútostn˘mi niãiteºmi<br />
unikátnych umeleck˘ch hodnôt boli nekultúrni<br />
boº‰evickí funkcionári).<br />
***<br />
Zásadné, ão sa v tejto krajine neudialo, je,<br />
Ïe kontinuita moci nebola preru‰ená. Máme tu<br />
absolútne amorálnu spoloãnosÈ. Napríklad generál<br />
·tB Lorenc pracuje pre Pentu, podobne<br />
ìal‰ie b˘valé komunistické ‰piãky stále ovplyv-<br />
Àujú to, kde a aj ako Ïijeme, a ich deti v tom<br />
pokraãujú. Ja som sa rozhodla nakrúcaÈ aj preto,<br />
lebo hlavní hrdinovia Novembra majú po ‰esÈdesiatke<br />
a nebudú tu veãne. Navy‰e politik<br />
nikdy nehovorí normálne, vÏdy je politik. AÏ<br />
keì odíde z politiky, vtedy je to zaujímavé.<br />
Zuzana Piussi (autorka filmu<br />
„MuÏi revolúcie“.). Sme 21. 1.<br />
(Priebeh Novembra 1989 má dve podoby.<br />
Jednu elegantnú a takmer senzaãnú: bola to<br />
revolúcia maximálne slu‰ná, bez krvi a takmer<br />
bez násilia. Ale jej slu‰nosÈ má dlhodob˘<br />
zniãujúci dôsledok: tí, ktorí 40 rokov<br />
drvili slu‰n˘ch ºudí boº‰evickou päsÈou, zostali<br />
na svojich miestach a drvia ich znovu,<br />
akoby sa komunizmus dodnes na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
udrÏal.)<br />
***<br />
66
S U P E R M O N I T O R<br />
V USA to, na‰Èastie, nie je ako u nás, Ïe si<br />
mlad˘ ãlovek musí na vysokej ‰kole hneì na<br />
zaãiatku vybraÈ jeden predmet. Bakalár<strong>sk</strong>e ‰túdium<br />
je tam v‰eobecné a trvá 4 roky. AÏ posledné<br />
2 roky sa uÏ na nieão zameria, ale e‰te stále<br />
‰tuduje rôzne predmety. Tento systém mi veºmi<br />
vyhovoval, lebo si neviem predstaviÈ, Ïe by<br />
som sa v 18 rozhodol, Ïe idem napríklad na právo.<br />
âlen vedenia DPMH s diplomom z<br />
Princetonu Ivan Bútora. T˘ÏdeÀ 23. 1.<br />
(To, o ãom hovorí Bútora, neznamená uºahãovanie<br />
univerzitného ‰túdia, ale je len potvrdením,<br />
Ïe podmienky sú tam na to, aby<br />
mohol mlad˘ ãlovek v˘hodne a pre spoloãnosÈ<br />
uÏitoãne ‰tudovaÈ, a nie, aby sa musel<br />
zmestiÈ do byrokratick˘ch ‰katuliek.)<br />
***<br />
Hoci na dedinách uÏ tieÏ len ‰umia televízory,<br />
folklór sa do istej miery aj tak e‰te uchováva,<br />
ba vzniká aj nov˘. A keì prídeme niekam<br />
zatancovaÈ, páãi sa to aj mlad˘m. Hoci ãerpáme<br />
z ºudov˘ch tradícií, v Amerike to, ão robíme,<br />
povaÏujú za moderné umenie,. Nehºadia na<br />
nás ako na krpãiarov, ale ako na vynikajúcich<br />
umelcov.<br />
Choreograf Lúãnice ·tefan Nosáº<br />
(od 1949!). Sme 23. 1.<br />
(Na‰a obmedzenosÈ nepozná hranice. Za<br />
komunizmu bolo ºudové umenie preceÀované<br />
tak, ako samotn˘ pojem ºud. Dnes sa naÀ<br />
pozeráme zvysoka alebo aj poh⁄davo.)<br />
***<br />
Nemecko má oveºa viac dôvery v Talian<strong>sk</strong>o<br />
ako v Grécko. Na‰e zvy‰ovanie daní a verejn˘ch<br />
úspor môÏe priniesÈ konsolidáciu vìaka<br />
klesajúcim nákladom na dlhovú sluÏbu aj napriek<br />
zníÏeniu ratingu agentúrou Standard &<br />
Poor's. Ak v‰ak Taliani nedostanú hmatateºnú<br />
odmenu za svoje úsilie, môÏu sa obrátiÈ proti<br />
Európe a Nemecku ako „lídrovi netolerancie“.<br />
Nemecké nástojenie na tom, Ïe európ<strong>sk</strong>a pomoc<br />
krajinám musí byÈ iba poslednou in‰tanciou<br />
znaãí, Ïe politická vôºa na nové opatrenia<br />
sa oslabuje zakaÏd˘m, keì sa trhy na pár t˘Ïd-<br />
Àov upokoja.<br />
Talian<strong>sk</strong>y premiér Mario Monti.<br />
Die Welt 24. 1..<br />
(Je stra‰né, keì ‰táty reagujú podobne citovo,<br />
ako na seba reagujú jednotliví ºudia v<br />
beÏn˘ch denn˘ch polemikách, teda keì si<br />
vracajú to, ão im druhí vyviedli.)<br />
***<br />
Kresba: Milo‰ Ga‰parec. Pravda 24. 1.<br />
(Na Sloven<strong>sk</strong>u sa za kaÏd˘m tunelom <strong>sk</strong>r˘va<br />
nejaká gorila.)<br />
***<br />
Éra hippies (detí kvetov) sa <strong>sk</strong>onãila uÏ pred<br />
40 rokmi, ale kult Brautiganovej knihy „V melónovom<br />
cukre“, ktor˘ sa vtedy zrodil, Ïije<br />
naìalej. Veì nie náhodou je to najslávnej‰ia<br />
Brautiganova kniha. Ilustrovaná verzia dáva<br />
textu priestor. âlovek ho môÏe pomaly preÏívaÈ<br />
a vychutnávaÈ si ho. U nás sú síce stále e‰te<br />
pochybnosti o tom, ãi treba dávaÈ do kníh obrázky<br />
– naão by vraj dospel˘m boli, staãí, ak<br />
sú pri textoch rozprávkov˘ch. Nie je to tak.<br />
MôÏu maÈ svoj zmysel pri kaÏdom texte, ak mu<br />
ho tvorcovia nájdu a dajú.<br />
Ilustrátorka Daniela Olejníková.<br />
Sme 25. 1.<br />
(Nie je ºahké bojovaÈ proti predsudkom.<br />
Umelecká produkcia je v‰ak jedinou bezhraniãnou<br />
kreativitou, ktorá dáva ºud<strong>sk</strong>ej du‰i<br />
nebe<strong>sk</strong>˘ rozmer a rozlet.)<br />
***<br />
Západ slnka je na tichomor<strong>sk</strong>˘ch ostrovoch<br />
oãarujúci, ale aj tak je pre Ázijãanov dôleÏitej-<br />
‰í v˘chod slnka. Keì v Japon<strong>sk</strong>u stavajú dom,<br />
vÏdy sa snaÏia orientovaÈ vchodové dvere na<br />
v˘chod, aby sa tam kumulovala pozitívna energia<br />
z vychádzajúceho slnka v zmysle nového<br />
zaãiatku. Preto je dobré maÈ na v˘chod aj pracovÀu.<br />
Energia zo západu slnka znamená útlm.<br />
Povera Nie, <strong>sk</strong>utoãnosÈ. Keì som bol mal˘,<br />
mal som izbu nasmerovanú na západ a nemohol<br />
som sa tam sústrediÈ na uãenie, bol som<br />
utlmen˘ a tak˘ bol aj môj prospech v ‰kole.<br />
Japon<strong>sk</strong>˘ novinár Ïijúci v SR<br />
Masahiko ·iraki. TV oko 26. 1.<br />
(Na celom svete a odjakÏiva sa ºudia spoliehajú<br />
na ustálené a nemenné postrehy, ktor˘mi<br />
sa dokonca riadia v kaÏdodennom Ïivote.<br />
Je v‰ak moÏné, aby cel˘ vesmír podliehal<br />
vÏit˘m ºud<strong>sk</strong>˘m pohºadom na úplne v‰etko,<br />
ão sa deje v prírode)<br />
***<br />
Situácia je váÏna, taká, akú som e‰te vo svojej<br />
kariére nezaÏil. âelíme extrémne zloÏit˘m<br />
ãasom. Po prv˘krát vo svojej 60-roãnej kariére<br />
nie som si ist˘, ão mám robiÈ. Euro v Európe<br />
v‰ak musí preÏiÈ, pretoÏe ak nie, mohol by<br />
to byÈ zaãiatok definitívneho konca v Európe.<br />
Finanãník a filantrop George Soros.<br />
Newsweek 26. 1.<br />
(Soros len stra‰í ºudí, alebo sú pomery v<br />
Európe váÏnej‰ie, neÏ my v SR pripú‰Èame)<br />
***<br />
V herectve je najpodstatnej‰í – samozrejme<br />
okrem emócií a temperamentu – proces myslenia.<br />
Divák by mal maÈ pocit, Ïe vidí zrodenie<br />
my‰lienky, jej premiéru.<br />
Herec Emil Horváth.<br />
Pravda 27. 1.<br />
(Pravda, musí to byÈ herec mimoriadne talentovan˘,<br />
ak chce predviesÈ divákovi „zrodenie<br />
my‰lienky“. UkázaÈ „hranie“ je predsa<br />
len ºah‰ie.)<br />
***<br />
Podºa dostupn˘ch údajov (ktoré v‰ak nie sú<br />
kompletné) ministerstvá, vláda a parlament<br />
svojim zamestnancom vyplatili na odmenách<br />
27,8 milióna eur. To samo osebe je nehoráznosÈ.<br />
No e‰te väã‰ia drzosÈ je odôvodnenie, ktor˘m<br />
v‰etky in‰titúcie argumentujú: vraj by tie<br />
peniaze prepadli. A kam Azda by ich pohltila<br />
nejaká ãierna diera Nie, iba by sa vrátili späÈ<br />
do ‰tátnej kasy a mohli by byÈ pouÏité tam, kde<br />
sú potrebné.<br />
Komentátor Marián Repa.<br />
Pravda 27. 1.<br />
(KorektnosÈ je v sloven<strong>sk</strong>om verejnom Ïivote<br />
veºmi zriedkavá. Obãania sú na kaÏdom<br />
kroku ukracovaní a vedúci pracovníci so<br />
‰tátnymi financiami zaobchádzajú tak, ako<br />
by boli ich majiteºmi. Koºko kompetentn˘ch<br />
ãiniteºov by SR potrebovala, aby sa tu<br />
zaviedli poriadok a slu‰nosÈ a aby dostal po<br />
prstoch kaÏd˘ podvodník)<br />
***<br />
·pinavosti kauzy Gorila – späté s tajn˘mi<br />
dokumentmi, ktoré mala údajne vytvoriÈ SIS<br />
– boli pravidelne dôleÏit˘m hráãom v útulnom<br />
svete sloven<strong>sk</strong>ej politiky. Ale len málo<br />
Slovákov sa rozhodlo, Ïe si to budú v‰ímaÈ.<br />
Vzhºadom na to, Ïe sa stredopravé strany Èahajú<br />
bahnom, je pravdepodobné, Ïe Fico<br />
(Smer-SD) z následného poklesu volebnej<br />
úãasti zí<strong>sk</strong>a – rovnako, ako hojní nováãikovia<br />
v sloven<strong>sk</strong>ej politike, povedzme SaS... Gorila<br />
sa dostala do povedomia a je nepravdepodobné,<br />
Ïe odíde.<br />
Brit<strong>sk</strong>˘ t˘Ïdenník The Economist 28. 1.<br />
(Gorila sa roz‰írila pred voºbami, aby niekomu<br />
pomohla. Ale, ako vÏdy, o‰klivá kauza<br />
len podráÏdi ºudí, oÏiví bulvár, vytrestá<br />
zopár dôleÏit˘ch ºudí, ale – na rozdiel od Watergate<br />
pred rokmi v USA – verejn˘ Ïivot a<br />
elitné kluby len málo preãistí.)<br />
***<br />
To, ão hrozí, je porovnateºné s kolapsom<br />
marxizmu ako politického systému. Situácia,<br />
ktorá sprevádza svetovú hospodár<strong>sk</strong>u krízu, je<br />
taká váÏna a zloÏitá, s akou som sa doteraz vo<br />
svojej kariére nestretol. âakajú nás ÈaÏké ãasy,<br />
ktoré sa v mnohom dajú porovnaÈ s 30. rokmi<br />
20. storoãia, s Veºkou hospodár<strong>sk</strong>ou krízou.<br />
âaká nás obmedzovanie v˘davkov v celom<br />
rozvinutom svete, ão nás uvrhne do ìal‰ej<br />
stagnácie trvajúcej prinajmen‰om desaÈroãia.<br />
V najlep‰om prípade nás ãaká deflácia. V najhor‰om<br />
prípade <strong>sk</strong>olabuje finanãn˘ systém.<br />
Finanãník George Soros. Newsweek<br />
28. 1.<br />
(Tí, ktorí pocítili na vlastnom tele zniãujúce<br />
úãinky marxistickej finanãnej politiky, sú<br />
z tak˘chto prognóz zhrození. Dúfali, Ïe ãlenstvo<br />
postkomunistick˘ch ‰tátov v EÚ je bezpeãnou<br />
zá‰titou pred finanãn˘mi hrozbami<br />
a pred pádom obãanov moderného ‰tátu do<br />
boº‰evickej niãoty. A teraz sa má v‰etko obrátiÈ<br />
tam, kde to v 20. storoãí bolo)<br />
***<br />
SpoloãnosÈ neexistuje, sú len jednotlivci a<br />
rodiny.<br />
B˘valá brit<strong>sk</strong>á premiérka<br />
Margaret Thatcherová. Sme 28. 1.<br />
(K tomu treba dodaÈ múdrosÈ, ktorá je e‰te<br />
veãnej‰ia a stále platnej‰ia: „Egoizmus je tá<br />
67
S U P E R M O N I T O R<br />
vlastnosÈ, ktorá h˘be dejinami.“ Ale totálna<br />
hanba je to najmä vtedy, keì sa dejinn˘<br />
egoizmus zakr˘va osobitne falo‰n˘m argumentom,<br />
Ïe sa to deje len v záujme rodiny.)<br />
***<br />
Ak nevzrastie verejn˘ "tlak ulice", tak kauza<br />
Gorila nikdy vy‰etrená nebude. Po voºbách<br />
sa to pomalinky ututle a znova zametie pod koberec.<br />
Spomedzi ãlenov KDH dôverujem popri<br />
Procházkovi uÏ len ministrovi vnútra Danielovi<br />
Lip‰icovi a poslankyni Jane ÎitÀan<strong>sk</strong>ej.<br />
Im trom sa nedá urãite zazlievaÈ, Ïe by dnes robili<br />
nieão kvôli voºbám. BohuÏiaº najväã‰í<br />
problém KDH je v‰ak v tom, Ïe ten zvy‰ok tam<br />
dobr˘ nie je. A práve ten nebude chcieÈ, aby<br />
bola Gorila vy‰etrená. A práve táto ãasÈ KDH<br />
by mohla podporiÈ koalíciu so Smerom.<br />
Líder hnutia Obyãajní ºudia... Igor<br />
Matoviã. Na telo (TV Markíza) 29. 1.<br />
(Predseda KDH Figeº by nemal visieÈ vo<br />
vzduchu, teda bez odpovede, mal by nahlas<br />
uvaÏovaÈ o moÏnosti koalície KDH so Smerom<br />
a najmä to, aká hrozba z toho vypl˘va.)<br />
***<br />
Európa nemá problém s nedostatkom finanãn˘ch<br />
zdrojov, ale s nedostatkom dôvery.<br />
Guvernér Národnej banky Sloven<strong>sk</strong>a<br />
Jozef Makúch. HN 30. 1.<br />
(Ak v Európe niekde nieão ch˘ba, nie sú to<br />
ani tak peniaze, ako mravnosÈ.)<br />
***<br />
Zlato slúÏilo ako peniaze 5 tisíc rokov. Akurát<br />
posledn˘ch 40 rokov zlato ignorujeme a pouÏívame<br />
namiesto neho papierové peniaze,<br />
ktoré nie sú kryté niãím, len sºubmi politikov.<br />
Americk˘ finanãník James Turk.<br />
T˘ÏdeÀ 30. 1.<br />
(Je zvlá‰tne, ak˘ závratn˘ vplyv na existenciu<br />
ºudí a ‰tátov majú peniaze – a na<br />
akej vratkej báze sa v spoloãnosti drÏia.<br />
V‰etko okolo nich je neisté – a do istej miery<br />
fungujú ako Boh. Mnohí vravia, Ïe ich peniaze<br />
nedrÏia v hrsti, ale Ïe ºudia drÏia v<br />
hrsti peniaze.)<br />
***<br />
B˘vali roky, keì som sa od Ïivotn˘ch a spoloãen<strong>sk</strong>˘ch<br />
problémov utiekal k detektívke.<br />
ZloÏit˘ príbeh, v ktorom sa vyrie‰i zlo tak názorne,<br />
aby mohlo byÈ potrestané. Detektívky<br />
v‰ak uÏ vychádzajú z módy, moÏno preto, lebo<br />
ºudia uÏ neveria, Ïe moÏno zvíÈaziÈ nad zlom,<br />
doba je taká zloÏitá, Ïe sa v nej zlo ºahko <strong>sk</strong>r˘va,<br />
a v mnoh˘ch spoloãen<strong>sk</strong>˘ch procesoch<br />
ÈaÏko oddeliÈ dobro od zla.<br />
Básnik Ján Buzássy.<br />
Sme 31. 1.<br />
(Kedysi aspoÀ rozprávky – ale naozaj, ako<br />
pripomína básnik, aj detektívky – mali v˘sadu,<br />
Ïe sa mohli konãiÈ dobre a ‰Èastne.<br />
Dnes sa dobre uÏ nemôÏe <strong>sk</strong>onãiÈ absolútne<br />
niã, pretoÏe, bohuÏiaº, zlo sa <strong>sk</strong>r˘va úplne<br />
v‰ade – a odkryÈ ho je takmer nemoÏné.)<br />
***<br />
ªudia najviac poznajú to, ão je v televízii.<br />
Preto televíziu beriem ako nutnosÈ. Opera a balet<br />
sú na obrazovke málokedy. Preto chvalabohu,<br />
Ïe niekto v televízii operu propaguje! Sme<br />
za to vìaãní, lebo diváci moÏno na základe prenosu<br />
prídu do divadla. VystupovaÈ na koncerte<br />
populárnej hudby je azda aÏ nepatriãné. Ani<br />
ja nemám rada takéto gulá‰e, ale cítim, Ïe teraz<br />
je to na‰a povinnosÈ. Je doba médií a my<br />
sa musíme prispôsobiÈ, ak chceme, aby nás<br />
ºudia vnímali. Atmosféru divadla Ïiadna televízia<br />
nenahradí, ale tro‰ka reklamy treba!<br />
Operná hviezda, sopranistka<br />
ªubica Vargicová. OÎene.<strong>sk</strong> 31. 1.<br />
(Aj jedineãní umelci sa dnes ãasto dostávajú<br />
do trápnych situácií a my sa nad nimi pohor‰ujeme,<br />
namiesto toho, aby sme ich vlastne<br />
ºutovali. NemôÏu sa prezentovaÈ iba ako<br />
predstavitelia najhodnotnej‰ích a najsilnej-<br />
‰ích záÏitkov pre stovky divákov, musia za-<br />
ÈaÈ zuby a vstupovaÈ do g˘ãovit˘ch situácií<br />
bez reptania i v programov˘ch gulá‰och.)<br />
***<br />
Sloven<strong>sk</strong>á aukãná spoloãnosÈ Darte vydra-<br />
Ïila obraz, ktor˘ namaºoval Adolf Hitler. Dielo<br />
s názvom Mor<strong>sk</strong>é nokturno, ktor˘ urobil v<br />
roku 1913, stálo zahraniãného zberateºa 32¬tisíc<br />
eur. Keì to Hitler maºoval, bol veºmi mlad˘,<br />
ale talent mal – veì sa aj snaÏil dostaÈ na<br />
akadémiu umení. MoÏno keby sa tam dostal,<br />
nebola by ani 2. svetová vojna. To je v‰ak vec<br />
osudu.<br />
Konateº Darte Jaroslav KrajÀák.<br />
Sme 31. 1.<br />
(Hry osudu sú ãasto prekliatím ºudí a cez Hitlera<br />
sa osud s ºuìmi riadne zahral .)<br />
***<br />
Po odvolaní ministrov Dzurindu, Miklo‰a,<br />
Mi‰kova, Uhliarika a ìal‰ích by nemusel fungovaÈ<br />
ani parlament. Poslanci aj tak niã nerobia,<br />
tak je úplne jedno, ãi tam budú alebo nebudú.<br />
ZaloÏiÈ politickú stranu v‰ak neplánujeme.<br />
Chceme vybudovaÈ nov˘ systém, ktor˘<br />
bude fungovaÈ lep‰ie, neÏ funguje teraj‰í .<br />
Jedna z organizátoriek protestov<br />
súvisiacich s Gorilou ªubica Gallová.<br />
Pravda 1. 2.<br />
(Zámery protestujúcich rebelov sú v podstate<br />
správne. Dlhoroãné <strong>sk</strong>úsenosti aj s na‰imi<br />
doteraj‰ími politick˘mi revolucionármi<br />
nás v‰ak varujú: niã zásadné sa zmeniÈ bez<br />
rozvahy nepodarí. V‰etko nové sa po krátkom<br />
ãase rozpustí v ºud<strong>sk</strong>om egoizme, ktor˘<br />
umlãí dobré nápady a buriãi zaãnú robiÈ<br />
politiku podºa svojich osobn˘ch záujmov.)<br />
***<br />
Kresba: Shooty. Sme 1. 2.<br />
(E‰te stále hovoríme s úctou o EÚ, ako by to<br />
nebola v prvom rade len h⁄ba dobre platen˘ch<br />
úradníkov.)<br />
***<br />
S úÏasom pozorujeme, ako iluzionista pohybuje<br />
predmetmi bez dotyku alebo necháva<br />
zmiznúÈ svoju asistentku. Vieme, Ïe to nemô-<br />
Ïe byÈ pravda, ale napriek tomu kdesi v kútiku<br />
du‰e máme chuÈ uveriÈ. V kaÏdom z nás je<br />
kus dieÈaÈa, ktoré sa chce báÈ a daÈ sa klamaÈ.<br />
Vieme, Ïe je to trik, ale túÏba ocitnúÈ sa v zázraãnom<br />
svete je silnej‰ia.<br />
Psychologiãka Danica Daudová.<br />
TV oko 2. 2.<br />
(ByÈ dobr˘m kúzelníkom je tieÏ umenie. Ak<br />
sa pritom aj trochu klame, je to vlastne nevyhnutnosÈ<br />
– ilúzie bez toho, aby im ºudia aspoÀ<br />
‰tipku verili, sú nezmyselné, svoj psychologick˘<br />
dosah majú len vtedy, ak doká-<br />
Ïu vzbudiÈ dôveru ºudí.)<br />
***<br />
O Matoviãovej strane vieme s istotou povedaÈ,<br />
Ïe je z iného sveta. Je poruchou systému.<br />
LenÏe práve vìaka nej je atraktívny. Politick˘<br />
systém je u nás <strong>sk</strong>azen˘. Degenerovan˘. A<br />
morálne retardovan˘. A keìÏe v Ïiadnej strane<br />
sa nepresadila nová, zdravá politická generácia,<br />
k slovu sa dostali rebeli. Kto má plné<br />
zuby Dzurindu, Fica a ich modr˘ch ãi ãerven˘ch<br />
sponzorov, má dnes len 2 nekonvenãné<br />
moÏnosti. Buì po nich hodí odisten˘ granát,<br />
alebo stranu Igora Matoviãa.<br />
Komentátor Dag Dani‰.<br />
HN 2. 2.<br />
(Je poniÏujúce, ak 20 rokov po osamostatnení<br />
je v SR politick˘ systém degenerovan˘.)<br />
***<br />
Odd˘chnem si, i keì hrám nároãnú postavu.<br />
A po predstavení som ako v opojení: únava je<br />
zrazu veºmi príjemná. DôleÏité je uvedomiÈ<br />
si, Ïe to, ão vloÏíte ãi do seriálu, ãi do muÏa alebo<br />
do dieÈaÈa, sa vám vráti.<br />
Hereãka Diana Mórová.<br />
TV max 3. 2.<br />
(Pravda, ak sa má vrátiÈ nieão pozitívne,<br />
nie je dôleÏité len to, ãi sa nieão vloÏí, ale aj<br />
ão.)<br />
***<br />
Ak chceme zachrániÈ zmysel amnestie ako<br />
takej, ak chceme, aby do budúcna mohla plniÈ<br />
svoju legitímnu úlohu, musíme Meãiarove amnestie<br />
zru‰iÈ. Niekto tu pred pár rokmi prekroãil<br />
Rubikon, vzal moc do svojich rúk a uveril,<br />
Ïe dokáÏe ovládaÈ a klamaÈ v‰etk˘ch. Ten niekto<br />
nás v‰etk˘ch zatiahol do podlého konania,<br />
ktorého následky si nesieme v‰etci. Ak poslanci<br />
podporia zru‰enie hanebn˘ch amnestií,<br />
vstúpia do dejín ako úctyhodní reprezentanti<br />
obãanov tejto republiky, ktorí zabudli na stranícke<br />
nezhody. Urobme tak pre celú túto krajinu.<br />
Predseda NR SR Pavol Hru‰ov<strong>sk</strong>˘.<br />
Pravda 3. 2.<br />
(Meãiarove amnestie, t˘kajúce sa prípadu<br />
zavleãenia syna b˘valého prezidenta Kováãa<br />
do cudziny, NR SR opäÈ nezru‰ila. Za<br />
bolo len 78 poslancov, bolo v‰ak treba –<br />
keìÏe to musí byÈ ústavn˘ zákon – minimálne<br />
90. Návrh síce podporili v‰etci prítomní<br />
poslanci SDKÚ-DS, SaS, KDH a Mosta-Híd<br />
68
S U P E R M O N I T O R<br />
a v‰etci nezávislí okrem Belousovovej a Puãíka,<br />
ale zdrÏali sa poslanci Smeru-SD a<br />
SNS nehlasovala. Aj táto neochvejná podpora<br />
b˘valej koalície Meãiarov˘m záujmom<br />
odzrkadºuje stupeÀ jej zmyslu pre demokratickosÈ<br />
SR.)<br />
***<br />
Skôr ako dramatik a vodca bol Havel predov‰etk˘m<br />
ãlovek svedomia. Videl neduhy spoloãnosti<br />
a v duchu svojich princípov sa postavil<br />
za to, ão bolo správne.<br />
Veºvyslanec USA v SR<br />
Theodore Sedgwick. HN 3. 2.<br />
(Veºmi smutné, Ïe ani po dlh˘ch rokoch<br />
nemá SR nijakého Havla.)<br />
***<br />
Písanie je ako striptíz, kaÏdou vetou ãlovek<br />
odhalí kúsok svojej du‰e.<br />
Autorka románu „Îena vplyvného muÏa“<br />
Adriana Macháãová. Pravda 3. 2.<br />
(Pozoruhodnú a do du‰e ãitateºa prenikajúcu<br />
literatúru síce nemáme, ale v rozsiahlosti<br />
„Ïen<strong>sk</strong>ej literatúry“ plnej banalít asi nemáme<br />
v Európe konkurenciu.<br />
***<br />
Navonok sa zdá byÈ v‰etko v poriadku, len-<br />
Ïe ak chceme <strong>sk</strong>úmaÈ pravú povahu a fungovanie<br />
na‰ej demokracie, sú Gorily, Sasanky atì.<br />
uÏitoãnej‰ím prameÀom neÏ Ústava.<br />
Publicista Michal Havran.<br />
Literární noviny 3. 2.<br />
(Väã‰ina rozruchov, ktoré dnes provokujú<br />
verejnosÈ, nemá niã spoloãné so smie‰nymi<br />
gorilími akciami, veºkohubo vstupujúcimi<br />
do stoviek domácností.)<br />
***<br />
Viac zdaniÈ bohat˘ch je v súlade s kresÈan<strong>sk</strong>ou<br />
vierou. Peniaze bohat‰ích Ameriãanov by<br />
mali pomôcÈ zaplátaÈ dieru v americkom rozpoãte.<br />
Má to ekonomick˘ zmysel, ale pre mÀa<br />
ako kresÈana je to aj v súlade s JeÏi‰ov˘m uãením,<br />
Ïe od t˘ch, ktorí veºa dostávajú, sa veºa<br />
vyÏaduje. Aj Luká‰ovo evanjelium nás povzbudzuje<br />
myslieÈ si, Ïe v ÈaÏk˘ch ãasoch<br />
máme p˘taÈ viac peÀazí od t˘ch, ktorí sú „mimoriadne<br />
poÏehnaní“. Teda bohatí.<br />
Americk˘ prezident Barack Obama.<br />
Sme 4. 2.<br />
(V SR väã‰ina politick˘ch strán jednoznaãne<br />
odmieta obdobnú my‰lienku, ktorú nahlas<br />
propaguje len Smer. Nie je jednoduché<br />
stanoviÈ kºúã a spravodliv˘ systém, aby sme<br />
inteligentne vybrali t˘ch, ktorí zarábajú<br />
príli‰ veºa na to, aby platili rovnaké dane a<br />
odvody, ako obãania nie veºmi majetní. Ale<br />
to by nás nemalo odradiÈ od toho, aby sme<br />
tento kºúã nehºadali a aby sme neurãili adekvátne<br />
sumy, ktoré bohat˘ch neoÏobráãia,<br />
ale chudobn˘m ako-tak osladia ich ÈaÏk˘<br />
Ïivot.)<br />
***<br />
Organizátori protestov proti kauze Gorila<br />
by si mali dávaÈ viac pozor, kto na námestie poãas<br />
protestov nosí makety ‰ibenice, lebo od<br />
nich môÏe byÈ uÏ len krôãik ku <strong>sk</strong>utoãnému<br />
lynãu.<br />
Komentátor Marián Repa.<br />
Pravda 4. 2.<br />
(A mnohí obãania by sa veºmi radi pridali k<br />
lynãovaniu.)<br />
***<br />
Osobne som presvedãen˘ o tom, Ïe Dzurinda<br />
uÏ dávno prepásol ãas na to, aby mohol so<br />
vzt˘ãenou hlavou odísÈ z politiky s pln˘m kreditom<br />
za v‰etky zmeny, ktoré v SR dosiahol.<br />
Poslanec NR Martin Poliaãik (Sloboda<br />
a Solidarita).<br />
Sobotné dialógy (SRo) 4. 2.<br />
(SDKÚ bola e‰te nedávno iniciátorkou dôleÏit˘ch<br />
reforiem, ktoré SR potrebuje ako<br />
soº. NemoÏno si v‰ak nev‰imnúÈ, Ïe Smer, ak<br />
zí<strong>sk</strong>a ústavnú väã‰inu, sºubuje mnohé tieto<br />
závaÏné kroky zru‰iÈ, bez ohºadu na potreby<br />
obãanov.)<br />
***<br />
Je hneì niekoºko hypotéz, preão vznikajú<br />
veºké ºadové doby – a tá najnov‰ia hovorí o<br />
vplyve rastlín. Tie mali stiahnuÈ z atmosféry toºko<br />
oxidu uhliãitého, Ïe zhruba pred 460 miliónmi<br />
rokov nasledovalo globálne ochladenie.<br />
Spú‰Èaãom postupujúceho zaºadnenia mala byÈ<br />
práve evolúcia rastlín mimo oceánov.<br />
Geograf Tim Lenton.<br />
Science 6. 2.<br />
(Do môjho vedomia sa za desaÈroãia nahrnulo<br />
veºa zaujímav˘ch poznatkov, ale tento<br />
prekraãuje moÏnosti môjho rozumu. VydrÏia<br />
vôbec ºudia ten nápor informácií, ktor˘<br />
sa na nich moÏno uÏ v krátkej budúcnosti<br />
spustí Ako si s t˘m ºudstvo poradí)<br />
***<br />
Rozhodnutie súdu zablokovaÈ vydanie knihy<br />
Toma Nicholsona o Gorile povaÏujeme za<br />
neprijateºn˘ zásah do slobody slova, ústavn˘ch<br />
práv obãanov a verejnej di<strong>sk</strong>usie. I zahraniãné<br />
<strong>sk</strong>úsenosti, napríklad kauza Watergate,<br />
ukazujú , Ïe novinári hrajú v prípadoch, ak˘m<br />
je Gorila, kºúãovú úlohu a bez ich slobodnej<br />
práce by sa mnohé z váÏnych podozrení nikdy<br />
nevy‰etrili. Preto je mimoriadne dôleÏité,<br />
aby im súdy nezasahovali nepatriãne do ich<br />
práce.<br />
Dátov˘ analytik Peter Kunder<br />
(Aliancia Fair-play). Sme 7. 2.<br />
(Ani sa veriÈ nechce, Ïe aj dnes, keì je SR<br />
pevne udomácnená medzi vyspel˘mi európ<strong>sk</strong>ymi<br />
‰tátmi, môÏe sloven<strong>sk</strong>˘ súd vysloviÈ<br />
zákaz, ktor˘ pripomína cenzúru.)<br />
***<br />
Prepad preferencií SDKÚ sa zaãal ohlásením<br />
odchodu Ivety Radiãovej. A radikálne sa prehæbil<br />
vypuknutím kauzy Gorila. Nedávam jej<br />
veºké ‰ance, aby pokles preferencií zvrátila.<br />
Obávam sa, Ïe s t˘m ÈaÏko nieão urobia, lebo<br />
to, ão sa deje, sú dosÈ nezvratné <strong>sk</strong>utoãnosti.<br />
Predstavitelia strany môÏu vyvolaÈ protikauzy,<br />
ale domnievam sa, Ïe na to je uÏ ne<strong>sk</strong>oro.<br />
Politológ Miroslav Kus˘.<br />
Pravda 8. 2.<br />
(V demokracii sa ktorákoºvek strana môÏe<br />
dostaÈ do úzkych, ale niektoré subjekty – aspoÀ<br />
zatiaº – sú z rôznych dôvodov ÈaÏko nahraditeºné.<br />
SDKÚ napriek v‰etk˘m pochybeniam<br />
dlhé roky bola najstabilnej‰ím oporn˘m<br />
stæpom demokracie. Bez nej sa to, ão SR<br />
najviac vãleÀuje do EÚ a ão ju pribliÏuje k<br />
Nemecku ãi Anglicku, ºahko podtne.)<br />
***<br />
UÏ tento rok sa chcem pokúsiÈ o voºn˘ pád<br />
z v˘‰ky 36,5 kilometra. Pokus o rekord – ale<br />
aj môj Ïivot – môÏe ohroziÈ veºa faktorov, najdôleÏitej‰ie<br />
v‰ak bude, aby vydrÏala ‰peciálna<br />
kombinéza. Keby sa mi po‰kodila, okamÏite by<br />
som stratil vedomie a ostal by som vystaven˘<br />
chladu -70 ° C. Poãas pádu prekonám aj r˘chlosÈ<br />
zvuku. Budem padaÈ veºmi r˘chlo, takÏe<br />
budem musieÈ udrÏaÈ stabilnú polohu, aby som<br />
sa nezaãal nekontrolovateºne toãiÈ. Musím maÈ<br />
tieÏ v˘hºad z helmy, aby som mohol správne<br />
riadiÈ padák a vidieÈ, ãi sa správne otvoril.<br />
Extrémny <strong>sk</strong>ydiver (para‰utista)<br />
Felix Baumgartner. BBC News 8. 2.<br />
(Dokedy bude Boh e‰te trpezlivo zná‰aÈ extrémne<br />
experimenty blázniv˘ch ºudí)<br />
***<br />
Hana Hegerová bola vÏdy Ïena plná ‰Èavy a<br />
energie, entuziazmu a temperamentu. A bolo v<br />
nej vÏdy nieão také – gróf<strong>sk</strong>e. S t˘m sa na Sloven<strong>sk</strong>u<br />
ãasto stretávam a cítim to ako ‰pecifikum<br />
– ºudia majú v sebe nieão povznesené,<br />
gróf<strong>sk</strong>e. Dalo by sa to nazvaÈ aj hrdosÈou. Na<br />
Hegerovej som ju vÏdy obdivoval a obdivujem.<br />
âe<strong>sk</strong>˘ hudobn˘ <strong>sk</strong>ladateº<br />
Petr Malásek. Pravda 8. 2.<br />
(Také nev‰edné speváãky ako Hana Hegerová<br />
sú zázrakom. A my ju ako Slovenku uÏ<br />
desaÈroãia pomerne ‰iroko ignorujeme.)<br />
***<br />
Rozhodnutie súdu o tom, Ïe zakazuje vydaÈ<br />
knihu o kauze Gorila od novinára Toma Nicholsona<br />
povaÏujem za poru‰enie slobody slova. Je<br />
to jednoznaãné a nemá to precedens. Veºmi ostro<br />
protestujem, ale nemôÏem urobiÈ viac.<br />
Premiérka Iveta Radiãová.<br />
Sme 8. 2.<br />
(Ak mnohí povaÏujú toto rozhodnutie za<br />
cenzúru, je to len potvrdením toho, o ãom sa<br />
uÏ roky presviedãame, ale ão dnes uÏ zrejme<br />
nemáme nijakú moÏnosÈ zmeniÈ: Ak v<br />
roku 1989 obãania nechali súdy, aby zostali<br />
tam, kde v boº‰evickom reÏime boli, nemô-<br />
Ïeme sa ãudovaÈ, Ïe justícia nie je dnes dostatoãne<br />
a zásadne iná, neÏ bola v b˘valom<br />
reÏime.)<br />
***<br />
Pomocou radaru na‰a sonda Mars Express<br />
objavila usadeniny pripomínajúce mor<strong>sk</strong>é dno.<br />
Tento materiál, ktor˘ pokr˘va severné planiny<br />
planéty, predstavuje nahromadené sedimenty,<br />
ktoré môÏu obsahovaÈ ºad. Je to silná nová indícia,<br />
Ïe sa tam kedysi nachádzal oceán. A tak<br />
môÏem kon‰tatovaÈ, Ïe oceány na Marse sú pre<br />
mÀa permanentnou kontroverznou témou.<br />
Francúz<strong>sk</strong>y vedec Jérémie Mouginot.<br />
Pravda 8. 2.<br />
(Vesmír je oveºa väã‰ím zdrojom zaujíma-<br />
69
S U P E R M O N I T O R<br />
v˘ch informácií, neÏ sme si dodnes vedeli<br />
predstaviÈ. A doteraz nemáme ani zdania, ão<br />
v‰etko vlastne visí nad na‰imi hlavami.)<br />
***<br />
Nepoznám silnej‰iu podporu pre nejakú firmu,<br />
ako keì jej zamestnanec odporuãí svojmu<br />
príbuznému spoloãnosÈ, v ktorej je zamestnan˘,<br />
s t˘m, Ïe je to miesto, kde sa dobre pracuje.<br />
Podnikateº Richard Branson.<br />
HN 8. 2.<br />
(Branson vo svojej firme Virgin group na<br />
kaÏdom kroku cítil rodinného ducha, ão sa<br />
prejavilo nielen t˘m, Ïe v kanceláriách stretával<br />
manÏel<strong>sk</strong>é páry, ale najmä t˘m, Ïe v<br />
niektor˘ch prípadoch to boli aj ich synovia<br />
a dcéry.)<br />
***<br />
Dvojica, ako boli Lasica + Satin<strong>sk</strong>˘, je <strong>sk</strong>ôr<br />
v˘nimoãn˘ dar dejín, ani nie za generáciu ãi za<br />
dve, ale moÏno za celé storoãie. Dnes nám<br />
ch˘ba komik s kamennou tvárou, ktor˘ by hovoril<br />
pritlmen˘m hlasom a nútil ºudí rozm˘‰-<br />
ºaÈ. Je veºmi dôleÏité, aby sa ãlovek vedel vysmiaÈ<br />
aj sám zo seba, aby s kvapkou pokory pochopil,<br />
Ïe ºudia sú na tom aj oveºa hor‰ie, ako<br />
je on. V˘bornú úroveÀ má sloven<strong>sk</strong>á karikatúra,<br />
ale priam nulové publikaãné moÏnosti.<br />
Literát a humorista Kornel Földvári.<br />
TV oko 9. 2.<br />
(V‰elijaké truºoviny sa udrÏia mesiace i roky,<br />
ale to, ão má i<strong>sk</strong>ru, ‰Èavu, ale aj intelekt, zanikne<br />
prv, neÏ plesnete rukou. Sme takí bohatí,<br />
aby sme zázraãné veci nechali zo Sloven<strong>sk</strong>a<br />
odplávaÈ vo Váhu alebo dokonca v<br />
Dunaji)<br />
***<br />
Boli tu ãasy meãiarizmu, keì sme vypadli z<br />
úvah o zaãlenení do európ<strong>sk</strong>ych ‰truktúr. Nahradilo<br />
ho obdobie nádeje a nov˘ch oãakávaní,<br />
kedy SR zachvátila vlna reformného odhodlania<br />
a kedy sa v krátkom ãase u<strong>sk</strong>utoãÀovali<br />
dôleÏité a zásadné zmeny. A potom, ako na hojdaãke,<br />
zasa dole: prudk˘ pád do dlhovej jamy,<br />
nástup krízy a zadlÏenia SR. Vláda sa rozpadla<br />
e‰te <strong>sk</strong>ôr, neÏ stihla urobiÈ zásadné veci,<br />
ktoré od nej obãania oãakávali. Ledva stihla ponaprávaÈ<br />
tie najväã‰ie deformácie predchádzajúcej<br />
vlády a uÏ tu máme predãasné voºby.<br />
Poslanec ªudovít Kaník (SDKÚ-DS).<br />
HN 9. 2.<br />
(Z hºadi<strong>sk</strong>a potrieb obãanov SR nemá logiku,<br />
Ïe po 18 mesiacoch zasa majú ísÈ voliÈ.<br />
Nestalo sa niã dramatické, aby sme vyhodili<br />
opäÈ pár miliónov zo ‰tátneho rozpoãtu a<br />
aby veºmi solídna Radiãovej vláda musela<br />
uvoºniÈ miesto niekomu inému.)<br />
***<br />
V kampani pred voºbami 2012 akoby uÏ vôbec<br />
ne‰lo o to, kto má na Sloven<strong>sk</strong>u nasledujúce<br />
‰tyri roky vládnuÈ, ale iba o to, kto z verejn˘ch<br />
ãiniteºov patrí pred súd.<br />
Komentátor Peter JavÛrek.<br />
Pravda 9. 2.<br />
(Analytik má, bohuÏiaº, pravdu.)<br />
***<br />
Podºa mÀa sú chodci ãoraz viac nedisciplinovaní<br />
a hazardujú so Ïivotom. Telefonujú, na<br />
u‰iach majú slúchadlá s hlasnou hudbou, kºuãkujú<br />
medzi autami, utekajú na elektriãku, mamiãky<br />
vytlaãia koãík spoza auta, hoci nevidia,<br />
ão za t˘m autom je. ·ofér je v tak˘ch prípadoch<br />
bezbrann˘. Ani ja, ani tisíce ìal‰ích vodiãov<br />
sme nechceli nikoho zraziÈ, ale ãasto ani napriek<br />
dodrÏiavaniu v‰etk˘ch dopravn˘ch predpisov<br />
a povolenej r˘chlosti sme neboli schopní<br />
ne‰Èastiu zabrániÈ<br />
Umelecká manaÏérka Deana Jakubi<strong>sk</strong>ová.<br />
Plus 7 dní 9. 2.<br />
(Je tragické ãestne sa snaÏiÈ jazdiÈ rozváÏne<br />
– a predsa zabiÈ. âlovek by musel neÏiÈ, ak<br />
by sa chcel vyhnúÈ v‰etk˘m ne‰Èastiam, za<br />
ktoré ho môÏu obviniÈ a zavrieÈ.)<br />
***<br />
MoÏno vám ‰tát pije krv tak veºmi, aÏ váhate,<br />
Ïe sa zbalíte a odídete preã. MoÏno ste to dokonca<br />
urobili, len aby ste zistili, Ïe s nov˘m pasom<br />
nezmizli problémy a aj v novej vlasti<br />
mnohé chodí po starom: Byrokracia, korupcia,<br />
klientelizmus, neschopná polícia, ‰tátom podporované<br />
mafie a rodinné klany, vysoké dane<br />
ãi zlé ‰kolstvo a zdravotníctvo.<br />
Publicista Milo‰ Krekoviã.<br />
TV oko 9. 2.<br />
(Keì nás od v‰etk˘ch trápení neoslobodí<br />
ani to, Ïe odídeme z domoviny ão najìalej,<br />
musíme odísÈ do takej ìalekej krajiny, z<br />
ktorej uÏ návratu vôbec niet.)<br />
***<br />
Predvádzal som na svojich husliach koncert<br />
váÏnej hudby v synagóge v Pre‰ove. Hrali sme<br />
aj s orchestrom veºmi sústredene. Zrazu z publika<br />
zaznelo zvonenie mobilného telefónu. A<br />
e‰te raz sa zopakovalo. V tej chvíli mi zi‰lo na<br />
um, ako mám zareagovaÈ. Preru‰il som svoje<br />
sólo a z tónu signálu som vytvoril krátku improvizáciu.<br />
Ako mi potom povedali kolegovia,<br />
bola vraj strhujúca. Smiech a nad‰en˘ potle<strong>sk</strong><br />
z publika nemali konca.<br />
Huslista LukበKmiÈ.<br />
Pravda 10. 2.<br />
(Patrí k veºkosti ãloveka, ak zareaguje na<br />
hlúpy vonkaj‰í podnet so ‰armom a dôstojne.)<br />
***<br />
Kresba: Danglár. Pravda 10. 2.<br />
(V NR SR ãasto bolo odstupné pre politikov<br />
najdôleÏitej‰ím bodom programu .)<br />
***<br />
Rozhovory, podpisovanie kníh i Nobelova<br />
cena za literatúru v 1996-om boli pre poº<strong>sk</strong>ú<br />
spisovateºku Wislawu Szymbor<strong>sk</strong>ú záÈaÏou.<br />
Podºa jej predstáv práve takto vyzerá peklo. Nechcela<br />
byÈ osobnosÈou, iba osobou. Optimistkou<br />
s odstupom zostala do konca Ïivota.<br />
Publicistka Ma∏gorzata Wojcieszyƒ<strong>sk</strong>a.<br />
Sme 11. 2.<br />
(Na rozdiel od hæbav˘ch dialógov s poº<strong>sk</strong>ou<br />
literátkou je ãítanie rozhovorov so sloven<strong>sk</strong>˘mi<br />
spisovateºkami – ale aj spisovateºmi –<br />
nepríjemnou prehliadkou strateného ãasu,<br />
hlbokého duchovného úpadku a neznesiteºn˘ch<br />
trivialít.)<br />
***<br />
KeìÏe sa európ<strong>sk</strong>i politici nepouãili z ch˘b<br />
druh˘ch, musia sa teraz zaãaÈ uãiÈ na vlastn˘ch.<br />
Vzhºadom na novú vlnu ‰trajkov a rezignácie<br />
viacer˘ch ministrov je otázne, ãi budú pokraãovaÈ<br />
v súãasnom programe. Grécka ekonomika<br />
totiÏ kolabuje. Na jej obnovenie krajina potrebuje<br />
funkãnú infra‰truktúru, modern˘ trh<br />
práce a zmenu politického systému. AÏ potom<br />
zaãnú trhy Grécku opäÈ veriÈ. Ale to potrvá celé<br />
desaÈroãia.<br />
Financial Times 13. 2.<br />
(Sloven<strong>sk</strong>í politici namiesto primitívnych<br />
‰kriepok, ktor˘mi chcú nahradiÈ uÏitoãné<br />
ãiny populistick˘mi reãami, mali by sa sústrediÈ<br />
na hºadanie v˘chodí<strong>sk</strong>, aby SR nezbankrotovala.<br />
Momentálne nie sme na tom<br />
zle, ale ºahko môÏeme byÈ.)<br />
***<br />
Ohováraãov vnímajú obãania ako zakomplexovan˘ch<br />
a nespokojn˘ch ºudí, na‰tvan˘ch i na<br />
vlastn˘ Ïivot. Seba uÏ otrávili, tak zamorujú<br />
prostredie v‰etk˘m naokolo. Nemajú vlastné<br />
príjemné záÏitky (ãasto Ïiadne), a tak sa v⁄tajú<br />
aj v tom, ão sa ich net˘ka.<br />
Publicistka Monika Schönová.<br />
OÎene.<strong>sk</strong> 13. 2.<br />
(Je zvlá‰tne, ako ºudia vlastne bezdôvodne<br />
zamorujú zlou náladou celé svoje Ïivotné<br />
prostredie. Najväã‰iu rozko‰ majú z toho, ak<br />
o pôÏitok pripravia ão najviac in˘ch ºudí.)<br />
***<br />
To, Ïe MaÈo ëurinda hral pre Meãiara, a to<br />
v ãase, keì uÏ musel vedieÈ, ão je zaã, by som<br />
mu nezazlieval, keìÏe on bol naozaj úprimn˘m<br />
obdivovateºom Meãiara. Hranie na mítingoch<br />
HZDS z presvedãenia dokáÏem pochopiÈ, hoci<br />
akékoºvek upísanie sa politickej strane je ãudné.<br />
Ako by ste brali, keby sa trebárs Paul<br />
McCartney alebo Lennon upísali politikom<br />
Stratili by svoj kredit. Ja také veci beriem negatívne,<br />
narú‰a to integritu umeleckej osobnosti.<br />
B˘val˘ bubeník Tublatanky Juraj âern˘.<br />
Sme 13. 2.<br />
(Kto chce viesÈ rozhovory s tvoriv˘mi osobnosÈami,<br />
musí si dobre rozmyslieÈ nielen to<br />
s k˘m, ale aj o ãom. A osobnosÈ musí zváÏiÈ,<br />
komu umoÏní, aby rozhovor viedol.)<br />
***<br />
Oko je zdrojom pote‰enia aj rozãarovaní. Je<br />
vraj oknom do du‰e. Po<strong>sk</strong>ytuje nám moÏnosÈ<br />
prev⁄taÈ kaÏdého oãami. Ale aj radostné doty-<br />
70
S U P E R M O N I T O R<br />
ky: mal˘ pohºad staãí a medzi dvomi ºuìmi to<br />
zai<strong>sk</strong>rí. Prebehne r˘chla priaznivá komunikácia<br />
oãami, náznak porozumenia, ba aj obdivu.<br />
Publicistka Helena Dvofiáková.<br />
OÎene.<strong>sk</strong> 13. 2.<br />
(Oko majú – okrem ãloveka – aj iné Ïivé tvory.<br />
Ale len pre ãloveka je príleÏitosÈou zí<strong>sk</strong>aÈ<br />
pozoruhodné záÏitky. My si ho v‰ak najãastej‰ie<br />
váÏime vtedy, keì oÀ prídeme.)<br />
***<br />
V praÏ<strong>sk</strong>om magistráte chceme presadiÈ zákon,<br />
ktor˘ by zlegalizoval prostitúciu. Chceme,<br />
aby sa z nej stalo do roku 2014 legálne podnikanie.<br />
PraÏ<strong>sk</strong>˘ radn˘ pán LukበManhart.<br />
iDNES.cz 14. 2.<br />
(MôÏeme hodnotiÈ prostitúciu len ako nemravn˘<br />
spoloãen<strong>sk</strong>˘ jav, ak klientovi prinesie<br />
za jeho poctivo zarobené peniaze pôÏitok<br />
a prostitútke priamoãiary zárobok bez ‰írenia<br />
chorôb Je manÏelstvo, v ktorom muÏ<br />
klame Ïenu alebo Ïena muÏa, mravnej‰ie)<br />
***<br />
ZalamovaÈ ruky nad sloven<strong>sk</strong>˘m straníckym<br />
systémom nie je ºahké, lebo strany sa<br />
majú aj ãím pochváliÈ. ·tát za 20 rokov zmen-<br />
‰il ekonomick˘ rozdiel voãi ‰piãke Európy o<br />
polovicu. Vstúpili sme do EÚ i OECD. ZaÏili<br />
sme povesÈ ãiernej diery i top reformátora sveta.<br />
SDKÚ, strana s najhor‰ím obrazom z Gorily,<br />
pod Dzurindov˘m vedením vtiahla do politiky<br />
aj ºudí s vysok˘m kreditom, Radiãovú,<br />
ÎitÀan<strong>sk</strong>ú, Beblavého. Ich reformy verejného<br />
obstarávania, súdnictva i otvorenosti verejného<br />
sektora patria k najlep‰ím zmenám u nás v<br />
poslednom ãase.<br />
Riaditeº Transparency International Gabriel<br />
·ípo‰. Sme 14. 2.<br />
(ByÈ straníkom e‰te neznaãí byÈ podliakom.<br />
Darebákom je aÏ ten, kto pácha podlosti.)<br />
***<br />
Na‰a krajina je preslávená ako odpoãinková<br />
destinácia pre turistov z celého sveta. Nedávno<br />
do múzea vpadla h⁄stka muÏov a zniãila<br />
expozíciu umeleck˘ch v˘tvorov z predislam<strong>sk</strong>ej<br />
éry Maldív, ktoré majú nevyãísliteºnú hodnotu.<br />
V podstate vymazali v‰etky doklady na-<br />
‰ej budhistickej minulosti. Pri‰li sme o v‰etky<br />
sochy z 12. storoãia, vyrobené z koralov a vápenca.<br />
Boli veºmi krehké a neexistuje spôsob,<br />
ako by sme ich mohli re‰taurovaÈ. Plakal som,<br />
keì som zistil, Ïe celá expozícia je preã.<br />
B˘val˘ maldiv<strong>sk</strong>˘ minister<br />
Ahmad Nasím. Pravda 14. 2.<br />
(A ten plaã nie je len nárekom nad stratou<br />
niekoºk˘ch sôch, ale aj nad nezadrÏateºnou<br />
a neprestajnou stratou ºud<strong>sk</strong>ej citlivosti.)<br />
***<br />
My sme len nástrojmi umenia. Ak si to vy-<br />
Ïaduje charakter postavy, nemám zábrany spievaÈ<br />
„nepekne”. Ako Otello nemôÏem predsa<br />
umieraÈ s prebodnut˘m bokom a pri tom trilkovaÈ<br />
ako slávik. Odkedy robím Otella, spievam<br />
záver so zlomen˘m hlasom.<br />
Tenorista José Cura.<br />
Sme 14. 2.<br />
(Herci a operní speváci nemôÏu svoje pracovné<br />
povinnosti realizovaÈ iba prvoplánovo,<br />
ich v˘kon si vyÏaduje e‰te nieão viac: musia<br />
prekonávaÈ sami seba, aj keì ich to ãasto<br />
môÏe hnevaÈ a vyvádzaÈ z konceptu. Je<br />
málo, ak sa len naspamäÈ nauãia text, musia<br />
sa – ak to vyÏaduje ich rola – stávaÈ<br />
o‰klivej‰í, neÏ sú, aby boli takí, ako to hra<br />
potrebuje.)<br />
***<br />
Vo vzduchu cítiÈ neistotu. Zo spoloãnosti sa<br />
vytráca dôvera. âi uÏ ide o spravodajstvo, internetové<br />
di<strong>sk</strong>usie, alebo kaÏdodenné rozhovory.<br />
Ponúkané rie‰enia sú di<strong>sk</strong>utabilné. Niekedy<br />
im zrejme neveria ani samotní navrhovatelia.<br />
Kapitalizmus nikam nekráãa. Kráãame my.<br />
Zmeny v‰ak neu<strong>sk</strong>utoãnia arogantné a <strong>sk</strong>orumpované<br />
politické a podnikateº<strong>sk</strong>é elity.<br />
Poº<strong>sk</strong>o-brit<strong>sk</strong>˘ sociológ<br />
Zygmunt Bauman. HN 14. 2.<br />
(K akej spoloãen<strong>sk</strong>ej vrstve patria slu‰ní ºudia<br />
– ak e‰te nejakí zostali)<br />
***<br />
Náhodn˘ poãítaãov˘ v˘ber poslancov spomedzi<br />
obyvateºstva by bol síce absurdn˘, ale<br />
oveºa efektívnej‰í nástroj ako súãasn˘ systém.<br />
Keì pre niã iné, tak preto, Ïe poãítaã by nedokázal<br />
vygenerovaÈ toºko vypoãítav˘ch grázlov<br />
a impotentn˘ch bábok ako demokratické voºby.<br />
Obãian<strong>sk</strong>a aktivistka Hana Fábry.<br />
Pravda 14. 2.<br />
(ªud<strong>sk</strong>˘m masám nemoÏno daÈ do rúk absolútne<br />
niã cenné – v‰etko dokaliãia.)<br />
***<br />
Pán poslanec za SaS Somogyi navrhuje stanoviÈ<br />
limit na súkromn˘ majetok. Nikto by nemal<br />
prekroãiÈ hranicu urãujúcu, kto koºko môÏe<br />
vlastniÈ. ªudia sú chamtiví a my nieão proti<br />
tomu musíme robiÈ. Návrh v‰ak nepristane politikovi<br />
z liberálnej strany. âakal by som ho<br />
<strong>sk</strong>ôr od socialistov ãi komunistov. Liberáli totiÏ<br />
chcú ºuìom ponechaÈ ão najviac z plodov ich<br />
práce.<br />
Politológ Grigorij MeseÏnikov. Aktuality.<strong>sk</strong><br />
15. 2.<br />
(Tisícroãné <strong>sk</strong>úsenosti ºudstva v‰ak potvrdzujú,<br />
Ïe sú to v‰etko len fantazmagórie.<br />
V idei liberálov je trhlina, ktorá sa nedá<br />
opraviÈ: majetok tejto <strong>sk</strong>upiny ºudí nie je<br />
vÏdy plodom ich práce. Pri <strong>sk</strong>úmaní by sa<br />
moÏno ukázalo, Ïe podstatná ãasÈ imania<br />
mnoh˘ch je <strong>sk</strong>ôr plodom rôznych machinácií<br />
alebo priamo podvodov a za jeho vlastníctvom<br />
sa ne<strong>sk</strong>r˘va niã u‰ºachtilé ani hodné<br />
nekoneãnej úcty.)<br />
***<br />
Moje deti síce nepozerajú veãerníãky, ale<br />
snaÏím sa, aby kaÏd˘ veãer uzavreli deÀ t˘m,<br />
Ïe si nejakú rozprávku vypoãujú, pozrú alebo<br />
preãítajú. Je to dôleÏit˘ rituál a myslím, Ïe<br />
lá<strong>sk</strong>a k príbehom ich môÏe veºa nauãiÈ. Navy-<br />
‰e v na‰ich rozprávkach je <strong>sk</strong>rytá aj na‰a identita.<br />
ReÏisérka Katarína Kerekesová.<br />
Sme 15. 2.<br />
(Kde má v‰ak svoje korene záhadné magiãno,<br />
zakliate do rozprávok)<br />
***<br />
V bondovkách agent 007 v obleku Tom Ford<br />
‰oféruje automobily Aston Martin, telefonuje<br />
vìaka Sony Ericsson a na ruke mu svietia luxusné<br />
hodinky Omega Seamaster. DesaÈroãia<br />
bondoviek diváka nauãili, Ïe znaãka je súãas-<br />
Èou hry a dotvára charakter hrdinu. Neznaãkov˘<br />
Bond – teda Bond bez reklamy – prestáva<br />
byÈ Bondom.<br />
·éfredaktor portálu Kinema<br />
Peter Koneãn˘. TV oko 16. 2.<br />
(Máloão tak ubíja konzumenta jedineãného<br />
umeleckého diela, ako reklama, ktorá svojou<br />
úbohosÈou doslova zasviní krásny obraz<br />
alebo krásnu <strong>sk</strong>ladbu.)<br />
***<br />
Ja si uvedomujem, Ïe keì poviem v parlamente<br />
nejakému debilovi, Ïe je debil, automaticky<br />
mi to berie percentá. Ale ja si nezahryznem<br />
do jazyka, keì raz viem, Ïe je to naozaj<br />
debil. Naopak, odpadne mi kameÀ zo srdca, Ïe<br />
som mu povedal, ão si zaslúÏi.<br />
Poslanec Igor Matoviã (OªaNO).<br />
Plus 7 dní 16. 2.<br />
(Mnohí nad‰ene podporia Matoviãa za jeho<br />
úprimnosÈ. Je v‰ak otázka, ãi musel pouÏiÈ<br />
slovo „debil“, ktoré predsa len znie vulgárne<br />
a uráÏlivo, len aby zí<strong>sk</strong>al ão najviac bodov<br />
od nekultúrnej <strong>sk</strong>upiny obãanov. PriamoãiarosÈ<br />
mohol prejaviÈ aj in˘m slovom.)<br />
***<br />
Ministri na ãele organizovanej zloãineckej<br />
<strong>sk</strong>upiny Práve o tom je, podºa mojej mienky,<br />
Gorila. Ak niekto zneuÏíva demokratick˘ systém<br />
politick˘ch strán a verejnú pozíciu na obohacovanie<br />
seba alebo svojich kumpánov, musí<br />
sedieÈ. Ale podozrievaÈ v‰etk˘ch politikov by<br />
bolo veºmi nemúdre. T˘m hrozí ìal‰í rozvrat základn˘ch<br />
pravidiel, ktoré tvoria SR.<br />
Poslanec Anton Marcinãin (KDH).<br />
HN 16. 2.<br />
(Je otázka, ãi v SR vôbec existuje politická<br />
trieda s nejak˘mi vyzret˘mi ideami, ktoré by<br />
strhli obyvateºov k veºkolep˘m ãinom a nedovolili<br />
by im podºahnúÈ podvodom.)<br />
***<br />
KDH nemá ani 22 rokov od svojho vzniku<br />
na to, aby sa stalo lídrom pravice. Na líderstvo<br />
nestaãia len percentá, ale musia byÈ aj líder<strong>sk</strong>é<br />
postavy. KDH nemá také osobnosti, ktoré by<br />
boli líder<strong>sk</strong>é pre celú pravicu. Aj Daniel Lip-<br />
‰ic je úzko spät˘ s obmedzujúcimi katolíckymi<br />
princípmi. TieÏ vy‰iel zo ‰koly zakladate-<br />
ºa KDH Jána âarnogur<strong>sk</strong>ého. Na druhej strane<br />
KDH je najstabilnej‰ou politickou stranou<br />
v SR. Pokiaº sa v nej neobjaví moment vypoãítavosti.<br />
Politológ Miroslav Kus˘.<br />
Pravda 16. 2.<br />
(Komunistická strana zlyhala na mnoh˘ch<br />
úbohostiach, ktoré jej vnútili v minulom re-<br />
Ïime dogmatici. Najmä tí, ktorí nechápali<br />
v‰eobecné deje ako pozitívne spoloãen<strong>sk</strong>é<br />
pohyby. Podobne je to aj s kresÈan<strong>sk</strong>ou stra-<br />
71
S U P E R M O N I T O R<br />
nou, ktorá by dokázala zaujaÈ milióny slu‰-<br />
n˘ch ºudí, keby ich vÏdy od nich v poslednej<br />
chvíli neodradili dogmatici.)<br />
***<br />
Zberateºstvo je druh posadnutosti, ktorá dokáÏe<br />
vtiahnuÈ celého ãloveka. Keì zoÏeniem<br />
úÏasn˘ obrázok, som na to dlho py‰n˘. âloveka<br />
to ovplyvní. Holé steny izieb sú podºa mÀa<br />
depresívne, aj keì to ãlovek nevníma. Obraz to<br />
mení. Odporuãil by som kaÏdému, nech si na<br />
steny urãite nieão dajú, aj keby to nebol hneì<br />
originál. Hoci aj originál sa dá kúpiÈ za málo<br />
peÀazí. Poznám ºudí, ktorí hovoria, Ïe umenie<br />
je zbytoãnosÈ, Ïe ho k Ïivotu nepotrebujú. Keì<br />
sa v‰ak ãlovek pozerá na krásu, tá ho formuje.<br />
âlovek sa v takom prostredí lep‰ie cíti.<br />
Zberateº umenia, signatár Charty 77,<br />
exposlanec Bohumil Hanzel.<br />
TV oko 16. 2.<br />
(ËaÏko presne pomenovaÈ, ão sa s ãlovekom<br />
deje, keì ho rozochveje siln˘ záÏitok z hudby<br />
alebo z v˘tvarného diela. Ale je hneì in˘,<br />
ako vtedy, keì je len zvieraÈom, ktoré zrejme<br />
nie je schopné maÈ úÏasn˘ pocit pod<br />
vplyvom hudby alebo obrazu.)<br />
***<br />
B˘valú brit<strong>sk</strong>ú premiérku Thatcherovú som<br />
nielen hrala s celou vervou mojej hereckej<br />
du‰e, ale aj ako Angliãanku ma strhávali my-<br />
‰lienky, ktoré kedysi táto obdivovaná politiãka<br />
vyslovila a ktoré som musela ja pred kamerou<br />
za Àu hovoriÈ. Boli to dobré idey: „Vláda<br />
musí daÈ ºuìom ‰ancu, aby mohli samostatne<br />
rozvinúÈ svoj potenciál.“ Alebo táto: „Dnes<br />
majú v‰etci na‰i poprední politici pocity, ale my<br />
potrebujeme, aby mali predov‰etk˘m my‰lienky.“<br />
Hereãka Meryl Streepová o filme<br />
„Îelezná lady“. HN 16. 2.<br />
(PorovnávaÈ Thatcherovú a Radiãovú je odváÏne,<br />
ale ak sloven<strong>sk</strong>á politiãka predbehla<br />
svojich muÏ<strong>sk</strong>˘ch kolegov-politikov, teda aj<br />
Dzurindu a Fica, takmer vo v‰etkom, v jednom,<br />
Ïiaº, nie: nezi‰lo jej na um prekroãiÈ<br />
beÏné problémy a aj preto neponúkla obãanom<br />
a prominentom také závaÏné témy, ako<br />
v Anglicku prísna Margaret.)<br />
***<br />
Malé politické strany sú pre straníckych<br />
funkcionárov, veºké politické strany sú pre<br />
ºudí.<br />
MikulበDzurinda na ustanovujúcom kongrese<br />
SDKÚ v novembri 2000.<br />
Sme 16. 2.<br />
(Pre koho je dnes SDKÚ Pre funkcionárov<br />
Dzurindu a Miklo‰a, alebo pre ‰irok˘ okruh<br />
obãanov, ktorí e‰te stále hºadajú vo svojej kedysi<br />
suverénnej strane vlaÀaj‰í sneh âo<br />
povie tento nezniãiteºn˘ predseda, keì sa<br />
bude na závereãnom kongrese SDKÚ lúãiÈ)<br />
***<br />
Najúsmevnej‰ie je, ako pravicové strany<br />
podmieÀujú svoju úãasÈ v ºavicovej vláde (Smeru)<br />
prítomnosÈou ìal‰ieho pravicového partnera.<br />
Ako keby t˘m chceli legitimizovaÈ zbehnutie<br />
na druhú stranu politickej barikády. A dá<br />
sa to pekne predaÈ – sociálni demokrati, konzervatívni<br />
kresÈania a umiernení Maìari v ‰irokej<br />
koalícii „obãian<strong>sk</strong>eho porozumenia“ spasia<br />
krajinu zmietanú politickou a ekonomickou<br />
krízou.<br />
Komentátor Arpád Soltész.<br />
HN 17. 2.<br />
(Koniec koncov, pri uvaÏovaní o povolebnej<br />
koalícii ide len a v˘luãne o to, kto bude pri<br />
moci, priãom takmer nezáleÏí na tom, s<br />
k˘m.)<br />
***<br />
Plat generálnej riaditeºky rozhlasu a televízie<br />
bol zákonom nastaven˘ nízko a dorovnávala<br />
ho práve mesaãná odmena. Tá mala byÈ nástrojom<br />
na zhodnotenie toho, ão in‰titúcia robila.<br />
Preto je dnes zásadnou otázkou to, na ão<br />
RTVS slúÏi. Ako napæÀa atribúty verejnej sluÏby.<br />
Mediálna analytiãka Zuzana Mistríková.<br />
Pravda 17. 2.<br />
(Generálna riaditeºka Zemková má pravdu,<br />
keì tvrdí, Ïe ‰éf takejto in‰titúcie nemôÏe dostávaÈ<br />
len 2 400 eur. Pravda, na druhej strane,<br />
verejnoprávna STV je na míle vzdialená<br />
od pestrého a v‰estranne profesionálne<br />
zrelého programu, ktor˘ je pre verejnoprávne<br />
médium základnou povinnosÈou.)<br />
***<br />
V boji proti korupcii je dôleÏitá transparentnosÈ,<br />
potrestanie vinníkov a ostraÏití a aktívni<br />
obãania. Verím, Ïe demon‰trácie naznaãujú<br />
väã‰í verejn˘ odpor a vy‰‰iu aktivitu v boji proti<br />
korupcii, ktorá tak veºmi okráda beÏného<br />
ãloveka, odsáva dôveru verejnosti, ‰kodí ekonomickému<br />
rastu a teda aj tvorbe pracovn˘ch<br />
miest.<br />
Veºvyslanec USA v SR<br />
Theodore Sedqwick. HN 17. 2.<br />
(Americk˘ diplomat odôvodnene zdôraznil<br />
nutnosÈ úãasti ‰irok˘ch obãian<strong>sk</strong>ych más<br />
na boji proti korupcii. Dosiaº tento súboj vyznel<br />
ako márne úsilie. Preto je potrebné,<br />
aby sa ºudia vyhrnuli na námestia a donútili<br />
politikov, aby poãúvali, ão ulica Ïiada.)<br />
***<br />
Kresba: Fedor Vico. HN 17. 2.<br />
(V na‰om verejnom Ïivote je najstabilnej‰ia<br />
nezamestnanosÈ.)<br />
***<br />
Je moÏno milión vecí, ktoré môÏu ºuìom na<br />
mne prekáÏaÈ. Chcem vám v‰ak povedaÈ, Ïe<br />
keby som nebol tak˘, ak˘ som, nikdy by sme<br />
sa nepustili do t˘ch bolestiv˘ch, ri<strong>sk</strong>antn˘ch a<br />
ÈaÏk˘ch reforiem, ktoré za takú krátku dobu<br />
Sloven<strong>sk</strong>u v˘znamne pomohli.<br />
Predseda SDKÚ-DS MikulበDzurinda.<br />
Pravda 18. 2.<br />
(MôÏu sa mnohí arogantní Dzurindovi kritici<br />
ão len trochu prirovnaÈ k jeho takmer 20-<br />
roãn˘m v˘konom Dzurindu moÏno a treba<br />
kritizovaÈ, ale nie ve‰aÈ na kríÏ.)<br />
***<br />
Treba pripomenúÈ Grékom, ktorí sa búria<br />
proti drastick˘m úsporn˘m opatreniam Európy<br />
voãi nim, Ïe obyvatelia z v˘chodn˘ch ãastí<br />
EÚ sú e‰te chudobnej‰í ako oni. A napriek<br />
tomu sa aj oni majú podieºaÈ na finanãnej záchrane<br />
Grécka. Súcitím s Grékmi a vyjadrujem<br />
im svoju úctu, ale nemôÏem odobriÈ pomalosÈ<br />
ich reforiem, ktoré majú odvrátiÈ ich bankrot.<br />
Nemeck˘ minister financií<br />
Wolfgang Schäuble.<br />
Tagesspiegel 18. 2.<br />
(Momentálne je Európa veºmi zvrátená.)<br />
***<br />
V˘stava And<strong>sk</strong>é korene je na Sloven<strong>sk</strong>u ojedinelá.<br />
Zaujme najmä nezvyãajnou farebnos-<br />
Èou. Na väã‰ine diel ekvádor<strong>sk</strong>ého v˘tvarníka<br />
Williama Caceresa Garciu sa objavujú predmety<br />
späté s dávnymi obyvateºmi juhoamerick˘ch<br />
Ánd, napríklad záhadná hlinená nádoba.<br />
Je to urna, ktorá je symbolom matky Zeme –<br />
tej, ktorá bola pre star˘ch Inkov boÏstvom.<br />
Uãiteºka ‰panielãiny Eva Kumová.<br />
OÎene.<strong>sk</strong> 18. 2.<br />
(To ch˘ba obãanom SR: dôstojn˘ symbol<br />
matky Zeme, aby si mali pred ão kºakaÈ.)<br />
***<br />
Doteraz sa väã‰ina vedcov domnievala, Ïe<br />
prvé Ïivé organizmy vznikli v mor<strong>sk</strong>ej vode.<br />
Ako dnes vieme, bliωie k pravde je tvrdenie,<br />
Ïe Ïivot na zemi vznikol vìaka vodnej pare,<br />
ktorá prenikla „hore“ z hlbín planéty a potom<br />
sa na povrchu pretvorila na vodu. Tá tu zostala<br />
v mal˘ch nádrÏiach, kde sa vytvorili ideálne<br />
podmienky na vznik Ïivota.<br />
Biofyzik Armen Mulkidjanian.<br />
Proceedings of the National Academy 18. 2.<br />
(Tak ão Vymyslel toto v‰etko Boh – alebo<br />
naozaj sa takto zázraãne ãinila príroda)<br />
Vyberajú a komentujú<br />
Anna Weidlerová a Ernest Weidler<br />
72