You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
547.<br />
V Šali bola odhalená<br />
pamätná tabuľa holokaustu.<br />
2.júna 2002 sa pred budovou Mestskej knižnice v Šali uskutočnil slávnostný akt, kedy bola<br />
odhalená Pamätná tabuľa židovským obetiam rasovej perzekúcie z obdobia II. sv. vojny<br />
Autorom celého tohto projektu bol riaditeľ Základnej školy na Hollého ulici v Šali- Veči PhDr.<br />
Rudolf Kuklovský. Bola to jeho súkromná iniciatíva, pretože v Šali sa doposiaľ nenachádzala žiadna<br />
tabuľa pripomínajúca obete holokaustu. Jej odhalenie sa týka bývalého židovského obyvateľstva,<br />
ktoré si zaslúži po dlhých rokoch zviditeľniť, lebo v histórii mesta majú svoje dôstojné miesto.<br />
Na túto kultúrno-spoločenskú udalosť prijali pozvanie páni Jaroslav Chlebo, štátny tajomník<br />
Ministerstva zahraničných vecí SR, bratislavský rabín Baruch Mayer, ďalej Dr. Alexander František,<br />
výkonný tajomník ÚZŽNO SR, ale prišli aj hostia z Izraela Lampl Šani a Ervín Müller. Naše mesto<br />
zastupovali Ing. Štefan Szeles, prednosta Okresného úradu, primátor mesta Mgr. Július Morávek, Ing,<br />
Helena Psotová, zástupkyňa prednostu Okresného úradu a viceprimátor mesta Ing. František Botka.<br />
Medzi zúčastnenými bolo niekoľko židovských rodákov zo Šale a okolia a ich rodinných príslušníkov,<br />
z ktorých mnohí prišli zo zahraničia.<br />
Po slávnostnom akte nasledoval kultúrny program v obradnej sieni Mestského úradu v Šali<br />
a napokon recepcia. Bola to dôstojná akcia s decentných nádychom a sviatočnou atmosférou.<br />
Organizačne bola pripravená na vysokej úrovni, čomu tiež zodpovedá fakt, že išlo o spomienku na<br />
smutné udalosti v dejinách rodákov zo Šale.<br />
Prečo bola táto pamätná tabuľa inštalovaná na stene Mestskej knižnice<br />
Táto budova nebola vybraná náhodne. V minulosti sa totiž na území dnešnej knižnice<br />
nachádzalo kultové centrum židovskej náboženskej obce, ktorá bola od roku 1944 dosť<br />
početná. Začiatkom 40. rokov tvorili jej príslušníci asi 10% obyvateľstva mestečka<br />
.Nachádzali sa tu židovské školy- cirkevná a svätská ako aj vysoká škola ješiva, mykverituálny<br />
kúpeľ, synagóga i dom rabína. Terajšia budova je akýmsi symbolom všetkého, čo sa<br />
tu v tomto období nachádzalo. Pokiaľ sa dnes hlásime k určitej miere tolerancie, nebude táto<br />
tabuľa vadiť ani ľuďom iných vyznaní. Je to predsa kus histórie, ku ktorej je potrebné hlásiť sa.<br />
V tomto roku 2002 vyšla aj nová kniha autora PhDr. Rudolfa Kuklovského s názvom “Šalianski Židia“.<br />
Kniha vymedzuje obdobie rokov 1918-1944.Toto obdobie vystihuje dva protiklady, najväčší rozkvet<br />
židovskej obce a jej dejinný zánik. Opisuje sťahovanie početnej skupiny Židov z Veče, z Trnovca nad<br />
Váhom, z Močenku, Hornej Kráľovej, Vlčian, Nededu, Galanty, Tešedíkova a Dlhej nad Váhom do<br />
Šale.<br />
Z knihy sa dozvedáme aj o tom, ako fungovala židovská spoločnosť zvnútra a navonok podľa<br />
zaužívaných pravidiel determinovaných náboženskými tradíciami, v ktorých sa uplatňovala zásada<br />
spolupatričnosti, vzájomná pomoc a súdržnosť. Kniha rozoberá aj históriu jednotlivých židovských<br />
šalianskych rodín.<br />
548.<br />
Noviny pre pedagógov a žiakov šalianskeho okresu<br />
20.januára 2002 uzreli v šalianskom okrese svetlo sveta ďalšie noviny pre verejnosť, ktoré sú<br />
určené najmä pedagógom a žiakom celého šalianskeho okresu. Myšlienka vydávať takéto noviny<br />
vyšla z hláv kompetentných na okresnom úrade, vďaka vedúcej odboru školstva Ing. Heleny Psotovej.<br />
Realizovať túto myšlienku sa podarilo šalianskemu vydavateľstvu periodickej tlače“ Helena “, ktoré už<br />
7. rok svojej existencie dostalo šancu spracovať obsahovo aj graficky toto nové periodikum pod<br />
názvom<br />
“ Noviny pedagógov a žiakov šalianskeho okresu“.<br />
Noviny vychádzajú vždy 20. dňa v mesiaci a priamo sú distribuované do všetkých škôl okresu<br />
Šaľa, na Odbor školstva Okresného úradu v Šali a do organizácii patriacich pod vedenie Odboru