Dnevnikov tek na smuÄeh - DNK - Dnevnik
Dnevnikov tek na smuÄeh - DNK - Dnevnik
Dnevnikov tek na smuÄeh - DNK - Dnevnik
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong><strong>Dnevnik</strong>ov</strong> <strong>tek</strong><br />
<strong>na</strong> smučeh
Tek <strong>na</strong> smučeh<br />
Zgodovi<strong>na</strong> <strong>tek</strong>a <strong>na</strong> smučeh<br />
Tek <strong>na</strong> smučeh je cene<strong>na</strong><br />
in dostop<strong>na</strong> oblika športne<br />
rekreacije.<br />
(Foto: Arhiv Fischer)<br />
Slovenci smo eden izmed redkih <strong>na</strong>rodov, ki za pripomoček za drsenje<br />
po snegu uporablja avtohton izraz – smuči. Veči<strong>na</strong> jih je prevzela kar<br />
norveško besedo – ski. Z bloškim smučarjem, ki je simbol <strong>na</strong>še krovne<br />
smučarske organizacije in ga je Valvasor že leta 1689 opisal v svojem<br />
z<strong>na</strong>menitem delu Slava vojvodine Kranjske, smo se Slovenci že dolgo<br />
<strong>na</strong>zaj postavili <strong>na</strong> smučarski zemljevid sveta. Za razširitev športnega<br />
smučanja pri <strong>na</strong>s je v veliki meri zaslužen Edmund Čibej, učitelj iz<br />
Vipave, ki je že okrog leta 1888 dobil prave norveške smuči. Na gradu<br />
Snežnik je bil že pred letom 1895 ustanovljen prvi smučarski klub <strong>na</strong><br />
Slovenskem. Marca 1895 so gozdarji <strong>na</strong> Predmeji organizirali prvo<br />
<strong>tek</strong>movanje v smučarskem <strong>tek</strong>u pri <strong>na</strong>s in tako tudi eno izmed prvih<br />
v srednji Evropi. Prve tečaje smučanja je organiziral Rudolf Badjura<br />
leta 1914, leta 1924 pa izdal tudi prvo slovensko knjigo o smučanju z<br />
<strong>na</strong>slovom Smučar. Slovenski smučarji <strong>tek</strong>ači so se udeležili že prvih<br />
zimskih olimpijskih iger v Chamonixu leta 1924. Pred drugo svetovno<br />
vojno smo že imeli <strong>tek</strong>movalca svetovnega formata Franca Smoleja, ki je<br />
<strong>na</strong> olimpijskih igrah leta 1936 zasedel 10. in leto kasneje <strong>na</strong> svetovnem<br />
prvenstvu 6. mesto.<br />
Zadnje desetletje je v celoti gledano <strong>na</strong>še rezultatsko <strong>na</strong>juspešnejše<br />
obdobje. Po zaslugi Petre Majdič smo se tudi Slovenci v smučarskih<br />
<strong>tek</strong>ih zapisali med dobitnike medalj <strong>na</strong> <strong>na</strong>jvečjih <strong>tek</strong>movanjih tj.<br />
olimpijskih igrah in svetovnih prvenstvih. Rekreativni smučarski <strong>tek</strong> je<br />
v Sloveniji doživel <strong>na</strong>jvečji razmah konec osemdesetih let prejšnjega<br />
stoletja. Leta 1980 je <strong>na</strong> <strong>na</strong>jodmevnejšem smučarsko <strong>tek</strong>aškem<br />
maratonu v Sloveniji, t. i. Trnovskem maratonu, <strong>na</strong>stopilo več kot 3500<br />
udeležencev. Po nekoliko boljših zimah v niži<strong>na</strong>h je rekreativni <strong>tek</strong> <strong>na</strong><br />
smučeh ponovno v vzponu. Rekreativ<strong>na</strong> smučarska <strong>tek</strong>movanja za pokal<br />
SLOvenSKI maraton so iz leta v leto čedalje bolj množično obiska<strong>na</strong>. V<br />
zadnjem desetletju so bili <strong>na</strong>rejeni pomembni premiki tudi pri stalnem<br />
kakovostnem urejanju smučarsko <strong>tek</strong>aških poligonov. Tako lahko <strong>na</strong><br />
vsak dan kakovostno urejenih <strong>tek</strong>aških progah tečete <strong>na</strong> Pokljuki, Rogli,<br />
Ratečah – Planici, Preski pri Medvodah, Blokah, Vojskem <strong>na</strong>d Idrijo …<br />
po tako rekoč vsej Sloveniji, če le dopušča zima.<br />
2 3
Prednosti hoje in <strong>tek</strong>a <strong>na</strong> smučeh<br />
Strokovnjaki s področja športne rekreacije in zdravniki uvrščajo hojo<br />
in <strong>tek</strong> <strong>na</strong> smučeh med športe, ki <strong>na</strong>jbolj celovito vplivajo <strong>na</strong> človeški<br />
organizem,<br />
Gibanje sprehajalca in <strong>tek</strong>ača <strong>na</strong> čistem zraku in valoviti pokrajini<br />
omogoča organizmu blagodejno menjavo med obremenitvijo in<br />
razbremenitvijo,<br />
Rekreativno hojo in <strong>tek</strong> <strong>na</strong> smučeh uvrščamo med tipične aerobne<br />
aktivnosti. Vadba po<strong>tek</strong>a pri nizki in zmerni intenzivnosti <strong>na</strong>pora.<br />
Poudarek je <strong>na</strong> dlje trajajočem neprekinjenem delu. Če je vadba res<br />
nizko intenziv<strong>na</strong>, takšen <strong>na</strong>por vpliva <strong>na</strong> presnovo maščob, to pa<br />
privlači predvsem tiste udeležence športne rekreacije, ki imajo težave s<br />
čezmerno telesno težo.<br />
Rekreativni <strong>tek</strong> <strong>na</strong> smučeh je<br />
ponovno v vzponu tudi po zaslugi<br />
Petre Majdič.<br />
(Foto: Arhiv SZS)<br />
Hoja in <strong>tek</strong> <strong>na</strong> smučeh celostno<br />
vplivata <strong>na</strong> organizem.<br />
(Foto: Arhiv Fischer)<br />
Poleg razvoja vzdržljivosti in moči vadimo <strong>na</strong> <strong>tek</strong>aških smučeh tudi<br />
ravnotežje in koordi<strong>na</strong>cijo.<br />
Med hojo in <strong>tek</strong>om <strong>na</strong> smučeh aktiviramo skoraj celo telo, saj z<br />
gibanjem zaposlimo približno 90 odstotkov človekovih mišic, pri čemer<br />
je zlasti pri klasični tehniki e<strong>na</strong>kovredno obremenjeno mišičevje obeh<br />
polovic telesa,<br />
Med <strong>na</strong>vadno hojo po suhem so obremenjene predvsem mišice<br />
spodnjih okončin, med hojo in <strong>tek</strong>om <strong>na</strong> smučeh pa je vadba usmerje<strong>na</strong><br />
tudi <strong>na</strong> mišice trupa, ramenskega obroča in rok. Pri odrivih s palicami<br />
obremenjujemo roke in trebušno muskulaturo. Ker so roke pri sodobnem<br />
<strong>na</strong>činu življenja precej zapostavljene in jih ne obremenjujemo dovolj, je<br />
tovrst<strong>na</strong> vadba za razvoj moči zelo dobrodošla.<br />
Zaradi podrsavanja <strong>na</strong> smučeh ni obremenjevanja vezi in sklepov<br />
spodnjih okončin kot pri <strong>na</strong>vadni hoji. Gibanje v podrsavanju s smučko<br />
<strong>na</strong>prej blagodejno deluje zlasti <strong>na</strong> kolenski in skočni sklep, še zlasti<br />
pri osebah s preveliko telesno težo in pri osebah z različnimi obolenji<br />
sklepov. To blagodejno učinkuje tudi <strong>na</strong> hrbtenico.<br />
Zaradi zgoraj <strong>na</strong>vedenih učinkov je lahko hoja <strong>na</strong> smučeh pomembno<br />
terapevtsko sredstvo pri rehabilitaciji po različnih poškodbah spodnjih<br />
okončin.<br />
Hoja in <strong>tek</strong> <strong>na</strong> smučeh sta lahko učinkoviti preventivni dejavnosti proti<br />
telesnim in duševnim tegobam sodobne civilizacije, motnjam v delovanju<br />
srca in ožilja, pljučnim boleznim, sladkorni bolezni ter mnogim oblikam<br />
psihičnih motenj.<br />
Tempo hoje oz. <strong>tek</strong>a lahko prilagajamo <strong>na</strong>ši trenutni pripravljenosti,<br />
z<strong>na</strong>nju in počutju.<br />
Poškodbe pri vadbi hoje in <strong>tek</strong>a <strong>na</strong> smučeh so izjemno redke.<br />
4 5
Ustrez<strong>na</strong> oprema za hojo in <strong>tek</strong> <strong>na</strong> smučeh<br />
Tehniki <strong>tek</strong>a <strong>na</strong> smučeh<br />
Izbira opreme za klasično tehniko<br />
Smuči: Za sprehajanje in klasični <strong>na</strong>čin <strong>tek</strong>a uporabljamo smuči, ki so<br />
15 do 20 centimetrov daljše od <strong>na</strong>še telesne višine. Te smuči proizvajalci<br />
<strong>na</strong>vadno oz<strong>na</strong>čujejo z oz<strong>na</strong>ko Classic. Krivine teh smuči so večje od<br />
krivin smuči za drsalno tehniko. Proizvajalci jih razvrščajo v različne<br />
skupine glede <strong>na</strong> <strong>na</strong>men uporabe: <strong>tek</strong>movalne, športne, rekreativne, za<br />
neurejene terene …<br />
Palice: Izberemo jih tako, da jih v trgovini prislonimo vzporedno k<br />
zrav<strong>na</strong>nemu telesu (smo v čevljih). Palice <strong>na</strong>j bi segale nekaj centimetrov<br />
pod višino <strong>na</strong>ših ramen. Okvirno primerno dolžino palic dobimo tudi<br />
tako, da svojo telesno višino pomnožimo s faktorjem 0,85.<br />
Tekaški čevlji: Sprehajalci in manj zahtevni <strong>tek</strong>ači v klasični tehniki<br />
<strong>na</strong>vadno uporabljajo polvisoki čevelj, ki objame tudi skočni sklep.<br />
Naprednejši <strong>tek</strong>ači <strong>na</strong>vadno uporabljajo nizek čevelj.<br />
Izbira opreme za drsalno tehniko<br />
Smuči: Proizvajalci smuči za drsalno tehniko <strong>na</strong>vadno oz<strong>na</strong>čujejo z<br />
oz<strong>na</strong>kami Skating ali Skate. Krivi<strong>na</strong> smuči je nižja od krivine smuči za<br />
klasično tehniko ali pohodništvo. Tudi te smuči proizvajalci razvrščajo v<br />
različne skupine glede <strong>na</strong> <strong>na</strong>men uporabe. Uporabljamo smuči, ki so 5<br />
do 10 centimetrov daljše od <strong>na</strong>še telesne višine. Tekači v drsalni tehniki<br />
izbirajo predvsem visok čevelj.<br />
Palice: Za <strong>tek</strong> v drsalni tehniki izberemo primerno dolžino palic tako, da<br />
jih v trgovini prislonimo vzporedno k vzrav<strong>na</strong>nemu telesu (smo v čevljih).<br />
Palice <strong>na</strong>j bi segale do višine brade. Okvirno primerno dolžino palic<br />
dobimo tudi tako, da svojo telesno višino pomnožimo s faktorjem 0,90.<br />
Kako se obleči<br />
Manj zahtevnim <strong>tek</strong>ačem <strong>na</strong>vadno zadoščajo že domača oblačila.<br />
Uporabimo lahko tudi lažje oprijeto zimsko športno oblačilo, podloženo<br />
trenirko, tanjše smučarsko perilo, brezrokavnik, vetrovko, kapo, tanjše<br />
rokavice s prsti, sonč<strong>na</strong> očala ... Bolj zahtevni <strong>tek</strong>ači izbirajo med<br />
posebnimi <strong>tek</strong>aškimi oblačili. Vedno pa je treba upoštevati osnovno<br />
<strong>na</strong>čelo pravilnega oblačenja: obleči je treba več tanjših stvari, ki jih lahko<br />
po potrebi odložimo, po končani vadbi pa zopet oblečemo.<br />
S <strong>tek</strong>aškimi smučmi se lahko gibljemo v tradicio<strong>na</strong>lni klasični in novejši,<br />
t. i. drsalni tehniki. Klasič<strong>na</strong> tehnika je prepoz<strong>na</strong>v<strong>na</strong> po tem, da so<br />
smuči večinoma v vzporedni postavitvi, medtem ko je za drsalno tehniko<br />
z<strong>na</strong>čil<strong>na</strong> t. i. V oz. škarjasta drža smuči. Pri obeh tehnikah poz<strong>na</strong>mo<br />
več <strong>na</strong>činov gibanja (elementov), ki se uporabljajo <strong>na</strong> določenih<br />
konfiguracijah tere<strong>na</strong>, odvisno od zmožnosti drsenja smuči. Klasič<strong>na</strong><br />
tehnika predstavlja povsem <strong>na</strong>ravno gibanje človeka, ki ima svojo osnovo<br />
v preprosti hoji in <strong>tek</strong>u. Drsal<strong>na</strong> tehnika <strong>na</strong>j bo <strong>na</strong>dgradnja klasične.<br />
Klasič<strong>na</strong> tehnika<br />
Dvotaktni diago<strong>na</strong>lni korak z vzporedno postavitvijo smuči<br />
Če <strong>na</strong> smučeh izvajamo poudarjene odrive, lahko tudi nekoliko dlje<br />
zadrsimo po sprednji smučki. Za <strong>tek</strong> je z<strong>na</strong>čil<strong>na</strong> faza t. i. enoopornega<br />
drsenja po sprednji smučki. Med <strong>tek</strong>om <strong>na</strong>vezujemo cikluse gibanja.<br />
Opis ciklusa gibanja: Tekač drsi po eni smučki, npr. po levi. Koleno<br />
te noge je rahlo pokrčeno, trup pa nekoliko predklonjen. Des<strong>na</strong> noga<br />
je v podaljšku trupa in sprošče<strong>na</strong>. Stopalo noge je dvignjeno od tal. Z<br />
desno roko, ki je pred telesom, držimo palico s krpljico obrnjeno <strong>na</strong>zaj,<br />
dvignjeno od snega. Leva roka je v zaročenju, palica v podaljšku roke,<br />
krpljica dvignje<strong>na</strong> od snega. Tekač vbode desno palico pod kotom 70<br />
do 80 stopinj in se pripravi <strong>na</strong> odriv. Hkrati odrine z desno roko in levo<br />
nogo ter zamahne z desno nogo in levo roko <strong>na</strong>prej. Zamaš<strong>na</strong> des<strong>na</strong><br />
noga prihaja v stik s podlago ob stopalu odrivne noge. V tem trenutku<br />
<strong>tek</strong>ač le rahlo zniža težišče s pokrčenjem odrivne noge. Odriv z levo<br />
nogo in desno roko, ki se iztegne za telesom, je končan sočasno. Ko leva<br />
noga konča odriv, <strong>tek</strong>ač prenese težo <strong>na</strong> desno nogo in zdrsi po njej v<br />
popolnem ravnotežnem položaju, pri čemer potisne desni bok nekoliko<br />
<strong>na</strong>prej. Leva noga po odrivu prehaja v sproščen iztegnjen položaj za<br />
telesom. S tem se konča polovica gibalnega ciklusa, druga se ponovi <strong>na</strong><br />
<strong>na</strong>sprotnih okonči<strong>na</strong>h.<br />
Dvotaktni diago<strong>na</strong>lni korak s škarjasto postavitvijo smuči<br />
Uporablja se v strmejših vzponih. Ker vzpored<strong>na</strong> postavitev smuči ni več<br />
mož<strong>na</strong>, jih <strong>tek</strong>ač postavlja v škarjasti položaj <strong>na</strong> notranje robove. Tekač<br />
izvaja korake, pri katerih ne zdrsi po <strong>na</strong>prej prineseni smučki. Ob stiku<br />
s podlago se smučka takoj ‘zlepi’ s snegom in <strong>tek</strong>ač izvaja poskoke s<br />
smučke <strong>na</strong> smučko. Širi<strong>na</strong> škarjaste postavitve smuči je odvis<strong>na</strong> od<br />
<strong>na</strong>klo<strong>na</strong> tere<strong>na</strong>, omogoča pa <strong>na</strong>m, da premagujemo tudi precej strme,<br />
vendar ne poledenele vzpone.<br />
Oprema smučarja <strong>tek</strong>ača<br />
6 7
Korak s soročnim odrivom<br />
Ta element uporabljamo zlasti <strong>na</strong> ravninskih predelih <strong>tek</strong>aških prog. Pri<br />
tem elementu se v ciklusu gibanja poleg soročnega odriva izvede tudi<br />
odriv z obremenjeno smučko.<br />
Opis ciklusa gibanja: V izhodiščnem položaju <strong>tek</strong>ač drsi po eni<br />
smučki, npr. levi, ki je rahlo pokrče<strong>na</strong> v kolenu. Druga noga je v<br />
podaljšku trupa dvignje<strong>na</strong> od snega. Roke so v sprednjem položaju, rahlo<br />
pokrčene. Trup je nekoliko predklonjen. Tekač vbode palice v sneg v<br />
višini prstov oporne noge po kotom 70 do 80 stopinj. Začne se odrivati<br />
s palicami in hkrati pre<strong>na</strong>ša zamašno desno nogo <strong>na</strong>prej. Ta pride v stik<br />
s podlago v liniji s stopalom oporne noge. Med soročnim odrivanjem se<br />
trup predklanja, roke pa zaključijo odriv za bokom <strong>tek</strong>ača. Po končanem<br />
odrivu so roke za telesom <strong>tek</strong>ača v iztegnjenem položaju, palice pa v<br />
podaljšku rok. Tekač drsi <strong>na</strong> e<strong>na</strong>komerno obremenjenih smučeh. Tekač<br />
<strong>na</strong>to prenese težo telesa <strong>na</strong> npr. levo nogo. Sledijo hkratno gibanje rok<br />
<strong>na</strong>prej, močan odriv z oporno levo nogo in dvigovanje zgornjega dela<br />
telesa. Tekač prenese težo telesa <strong>na</strong> desno nogo in <strong>na</strong> njej vzpostavi<br />
popolni ravnotežni položaj. Ciklus gibanja je s tem zaključen.<br />
Tek v dvotaktnem diago<strong>na</strong>lnem<br />
koraku<br />
Tek v koraku s soročnim odrivom<br />
Drsal<strong>na</strong> tehnika<br />
Drsalni korak<br />
Drsalni korak je osnova za vse druge elemente v drsalni tehniki.<br />
Uporablja se <strong>na</strong> ravnini ob zelo dobri drsnosti in pri blažjih spustih,<br />
kadar je drsenje smuči slabše. Je element, pri katerem drsimo v drsalnih<br />
korakih in se pri tem ne odrivamo s palicami.<br />
Opis ciklusa gibanja: Tekač drsi po eni smučki, npr. desni. Leva noga<br />
je v škarjastem položaju dvignje<strong>na</strong> od tal. Trup je rahlo predklonjen v<br />
smeri desne noge. Vzpostavlje<strong>na</strong> je linija nos, koleno, prsti stopala desne<br />
noge. Desni bok je <strong>na</strong>d stopalom desne noge. Leva roka je spredaj rahlo<br />
pokrče<strong>na</strong> v višini ramen in usmerje<strong>na</strong> v stran drsenja desne smučke.<br />
Des<strong>na</strong> roka je sproščeno iztegnje<strong>na</strong> za telesom. Tekač se začne odrivati<br />
z desno nogo. Pri odrivu z desno nogo leva roka zamahuje <strong>na</strong>zaj, drs<strong>na</strong><br />
pa <strong>na</strong>prej. Stopalo zamašne leve noge se prenese ob stopalo desne<br />
noge in nekoliko <strong>na</strong>prej. V <strong>na</strong>daljevanju odriva z desno nogo se teža<br />
telesa prenese <strong>na</strong> levo smučko. Po odrivu <strong>tek</strong>ač vzpostavi ravnotežni<br />
položaj enoopornega drsenja <strong>na</strong> levi nogi. Des<strong>na</strong> roka je pred telesom<br />
usmerje<strong>na</strong> v smer drsenja leve smučke, leva pa za telesom iztegnje<strong>na</strong> v<br />
komolcu. Tako je konča<strong>na</strong> prva polovica ciklusa gibanja. Druga se ponovi<br />
<strong>na</strong> <strong>na</strong>sprotnih okonči<strong>na</strong>h. Pri izvedbi elementa je možnih več oblik<br />
gibanja z rokami: že opisano izmenično zamahovanje z rokami <strong>na</strong>prej in<br />
<strong>na</strong>zaj; e<strong>na</strong> roka je <strong>na</strong> hrbtu, druga zamahuje <strong>na</strong>prej in <strong>na</strong>zaj; obe roki sta<br />
<strong>na</strong> hrbtu, telo je nekoliko bolj predklonjeno; roke so spredaj pokrčene,<br />
palice pa pod pazduhami obrnjene <strong>na</strong>zaj.<br />
8 9
Opis ciklusa gibanja: V izhodiščnem položaju <strong>tek</strong>ač drsi po eni, npr.<br />
levi smučki. Leva noga je rahlo pokrče<strong>na</strong> v kolenskem sklepu. Des<strong>na</strong><br />
noga je v škarjastem položaju dvignje<strong>na</strong> od snega. Roke so rahlo<br />
pokrčene pred telesom. Tekač vzpostavi linijo nos-koleno-prsti stopala<br />
leve noge in ima nekoliko predklonjen zgornji del telesa. Po <strong>na</strong>jkrajši poti<br />
tik <strong>na</strong>d snegom pre<strong>na</strong>ša desno nogo k stopalu leve noge. Po vbodu palic<br />
se sočasno odrine z levo nogo in obema rokama. Med odrivom pre<strong>na</strong>ša<br />
težo <strong>na</strong> desno, škarjasto postavljeno smučko. Odriv z levo nogo je<br />
končan, ko je ta iztegnje<strong>na</strong> in so roke za telesom. Teža je tedaj <strong>na</strong> desni<br />
nogi. Med drsenjem po desni smučki se roke in leva noga vračajo <strong>na</strong>prej.<br />
V trenutku, ko preidejo roke pred boke in ko stopalo leve noge pride do<br />
stopala desne, se začne odriv z desno nogo in hkrati <strong>tek</strong>ač zelo izrazito<br />
zamahuje z rokami <strong>na</strong>prej ter zdrsi po levi smučki. V ravnotežnem<br />
položaju vzpostavi linijo nos-koleno-prsti leve noge. S tem se <strong>tek</strong>ač<br />
ponovno postavi v izhodiščni položaj za <strong>na</strong>slednji ciklus gibanja.<br />
Tek v drsalnem koraku brez palic<br />
Enojni drsalni korak<br />
Pri izvedbi tega elementa so izmenični odrivi z nogami podprti z<br />
vsakokratnim soročnim odrivom. Uporablja se predvsem <strong>na</strong> vodoravnem<br />
terenu ob dobri drsnosti.<br />
Opis ciklusa gibanja: Tekač drsi <strong>na</strong> npr. desni, rahlo pokrčeni nogi.<br />
Roke so rahlo pokrčene pred telesom. Tekač vzpostavi linijo nos-kolenostopalo<br />
desne noge. Zgornji del telesa je v rahlem predklonu. Stopalo<br />
zamašne leve noge je ob stopalu desne in nekoliko <strong>na</strong>prej. Po vbodu<br />
palic se <strong>tek</strong>ač sočasno odrine z desno nogo in obema rokama. Težo<br />
telesa pre<strong>na</strong>ša <strong>na</strong> škarjasto postavljeno levo smučko. Odriv z desno nogo<br />
je končan, ko je ta iztegnje<strong>na</strong> in so roke za telesom ter je vsa teža <strong>na</strong> levi<br />
smučki. Tekač drsi v popolnem ravnotežju <strong>na</strong> levi smučki. Ob drsenju po<br />
tej smučki pre<strong>na</strong>ša <strong>na</strong>prej v izhodiščni položaj roke in desno smučko. S<br />
tem je zaključe<strong>na</strong> prva polovica ciklusa gibanja. Druga polovica ciklusa<br />
gibanja se ponovi <strong>na</strong> <strong>na</strong>sprotnih telesnih okonči<strong>na</strong>h.<br />
Daljši dvojni drsalni korak<br />
Pri tem elementu se ob izmeničnem odrivanju z nogami soročno<br />
odrivamo <strong>na</strong> vsak drugi drsalni korak. Zanj je z<strong>na</strong>čilno poudarjeno<br />
drsenje <strong>na</strong> smučeh, ki ga omogočajo položen teren in dobre drsne<br />
lastnosti snega ter smuči.<br />
Faza odriva pri enojnem in<br />
daljšem dvojnem drsalnem koraku<br />
Krajši dvojni drsalni korak<br />
Krajši dvojni drsalni korak je element, ki se uporablja za premagovanje<br />
vzponov. V ciklusu gibanja se <strong>tek</strong>ač soročno odriva <strong>na</strong> vsak drugi drsalni<br />
korak. Med <strong>tek</strong>om je zažele<strong>na</strong> menjava soročnih odrivov glede <strong>na</strong> drsečo<br />
smučko. Na ta <strong>na</strong>čin e<strong>na</strong>komerno obremenjujemo strani telesa in<br />
<strong>na</strong>črtno vadimo tudi t. i. slabšo stran soročnega odriva. Kadar se soročni<br />
odriv izvaja <strong>na</strong> npr. desno drsečo smučko, tedaj pravimo, da je <strong>tek</strong>ačeva<br />
vodil<strong>na</strong> roka des<strong>na</strong> in obratno. Vodil<strong>na</strong> roka je pri tem elementu še zlasti<br />
izrazita v fazi priprave <strong>na</strong> soročni odriv (vbod palic), ko je pomaknje<strong>na</strong><br />
nekoliko <strong>na</strong>prej in tudi v stran. Druga roka je v tem trenutku postavlje<strong>na</strong><br />
pred telo <strong>tek</strong>ača.<br />
10 11
Opis ciklusa gibanja: V izhodiščnem položaju ciklusa gibanja <strong>tek</strong>ač<br />
drsi po npr. levi škarjasto postavljeni smučki, s katero tudi zaključuje<br />
odriv. Telo je usmerjeno v smeri desne noge, katere smučka je tudi<br />
v škarjastem položaju tik <strong>na</strong> snegom in prenese<strong>na</strong> nekoliko <strong>na</strong>prej.<br />
Roki sta pred telesom, leva pred trupom, vodil<strong>na</strong> des<strong>na</strong> roka pa je<br />
pomaknje<strong>na</strong> nekoliko <strong>na</strong>prej in desno. Po vbodu palic se začne <strong>tek</strong>ač<br />
soročno odrivati in pre<strong>na</strong>šati težo telesa <strong>na</strong> desno smučko. Ob zdrsu<br />
po desni smučki <strong>na</strong>daljuje soročni odriv. Ko leva noga zaključi odriv, jo<br />
<strong>tek</strong>ač, medtem ko drsi po desni smučki in se med tem soročno odriva,<br />
pre<strong>na</strong>ša <strong>na</strong>prej in <strong>na</strong>vznoter v smeri <strong>tek</strong>a. Tekač z rahlim predklonom<br />
zaključi odriv z rokama za svojimi boki in prenese težo telesa <strong>na</strong> levo<br />
smučko. V to smer se obrne tudi telo <strong>tek</strong>ača. Po zaključku odriva z<br />
rokama in desno nogo <strong>tek</strong>ač drsi v enoopornem položaju <strong>na</strong> levi smučki.<br />
Med drsenjem po tej smučki prenese pred telo roke in <strong>na</strong>prej tudi<br />
neobremenjeno desno smučko (stopalo neobremenjene noge pre<strong>na</strong>ša<br />
pred stopalo obremenjene noge in nekoliko <strong>na</strong>vznoter). Ramenska os<br />
se ponovno obrne <strong>na</strong> stran desne smučke in <strong>tek</strong>ač ponovno preide v<br />
izhodiščni položaj za izvedbo <strong>na</strong>slednjega ciklusa gibanja. Ta element se<br />
lahko izvaja tudi v različici s poskakovanjem. Pri tem <strong>tek</strong>ač izvaja odrive z<br />
nogami v obliki rahlih poskakovanj s smučke <strong>na</strong> smučko.<br />
Soročni odriv<br />
Opis ciklusa gibanja: Tekač drsi <strong>na</strong> npr. desni smučki, ki je v<br />
škarjastem položaju. Leva smučka je tudi škarjasto postavlje<strong>na</strong> in<br />
zaključuje odriv. Palica leve roke je pred telesom, vbode<strong>na</strong> v sneg in<br />
obrnje<strong>na</strong> v smeri desne smučke. Des<strong>na</strong> roka je iztegnje<strong>na</strong> za telesom.<br />
Ob zdrsu po desni smučki se <strong>tek</strong>ač odriva z levo roko. Sočasno pre<strong>na</strong>ša<br />
<strong>na</strong>prej neobremenjeno desno roko in levo nogo. Po odrivu z levo roko in<br />
desno nogo prenese težo telesa <strong>na</strong> levo nogo in zaključi polovico ciklusa<br />
gibanja. Druga polovica se ponovi <strong>na</strong> <strong>na</strong>sprotnih okonči<strong>na</strong>h.<br />
Drsalni korak z diago<strong>na</strong>lnim delom rok<br />
Pri tem elementu, ki se uporablja za <strong>tek</strong> v vzpon predvsem za <strong>na</strong>men<br />
športne rekreacije, izmenično odrivanje z nogami spremlja tudi<br />
izmenično odrivanje z rokami.<br />
Tek v krajšem dvojnem drsalnem<br />
koraku<br />
Skupni elementi obeh tehnik<br />
Soročni odriv<br />
Soročni odriv izvajamo v pogojih dobrega drsenja <strong>na</strong> ravnini in ob<br />
slabšem drsenju tudi <strong>na</strong> blažjih spustih.<br />
Opis ciklusa gibanja: Tekač drsi <strong>na</strong> e<strong>na</strong>komerno obremenjenih<br />
smučeh v smučini. Zgornji del telesa ima rahlo predklonjen. Težišče<br />
telesa je <strong>na</strong>d stopali. Z rokami, ki so pred telesom in v rahlo pokrčenem<br />
položaju razmaknjene za širino ramen, drži palice, dvignjene od snega.<br />
Tekač prenese težišče <strong>na</strong>prej, vbode palice v sneg pod kotom 70 do 80<br />
stopinj ter se soročno odrine. Med odrivom so roke rahlo pokrčene, dlani<br />
gredo mimo kolen <strong>tek</strong>ača. Pri tem se ne krči v kolenih. Odriv je končan,<br />
ko so palice za telesom in v podaljšku rok ter je težišče preneseno proti<br />
petam. Iz predklonjenega položaja med drsenjem <strong>tek</strong>ač vzrav<strong>na</strong> trup in<br />
prenese palice <strong>na</strong>prej pred telo v izhodiščni položaj ciklusa gibanja.<br />
12 13
Zavoj s prestopanjem<br />
Ta element je <strong>na</strong>jpogostejši <strong>na</strong>čin spremembe smeri <strong>na</strong> <strong>tek</strong>aških<br />
smučeh. V smuku <strong>na</strong>ravnost v visoki smučarski drži se <strong>tek</strong>ač<br />
nekoliko spusti v kolenih in težo telesa prenese <strong>na</strong> zu<strong>na</strong>njo smučko<br />
v smeri zavoja. Hkrati z odrivom od njenega notranjega roba prestavi<br />
neobremenjeno notranjo smučko škarjasto v smer zavoja. Težo telesa<br />
prenese <strong>na</strong> notranjo smučko. Zu<strong>na</strong>njo smučko pristavi vzporedno k<br />
notranji in jo ponovno obremeni. Opisano gibanje ciklično po<strong>na</strong>vlja vse<br />
do izpeljave zavoja.<br />
Zavoj s prestopanjem<br />
Počival<strong>na</strong> drža<br />
Pluženje<br />
Najpreprostejši <strong>na</strong>čin zaustavljanja oziroma zmanjševanja hitrosti drsenja<br />
je pluženje. Smuči so v zadnjih delih razklenjene, krivini sta sklenjeni za<br />
širino krpljice. Telo je rahlo pokrčeno v skočnem, kolenskem in kolčnem<br />
sklepu. S potiskom kolen <strong>na</strong>vznoter in <strong>na</strong>prej <strong>tek</strong>ač doseže <strong>na</strong>stavek<br />
notranjih robov smuči. Palice drži s pokrčenimi rokami vzporedno pred<br />
seboj, s krpljicami za telesom, dvignjenimi od snega. Pogled je usmerjen<br />
<strong>na</strong>prej. Med pluženjem hitrost urav<strong>na</strong>va z večjim ali manjšim <strong>na</strong>stavkom<br />
robov smuči oziroma z večjo ali manjšo širino plužne <strong>na</strong>stavitve. Težišče<br />
telesa se zniža glede <strong>na</strong> razklenjeni položaj zadnjih delov smuči.<br />
Visoka drža za drsenje <strong>na</strong>ravnost v spustih<br />
Smuči so razklenjene za širino bokov in e<strong>na</strong>komerno obremenjene.<br />
Tekač je rahlo pokrčen v skočnem, kolenskem in kolčnem sklepu, telo je<br />
nekoliko predklonjeno <strong>na</strong>prej. Palice drži s pokrčenimi rokami vzporedno<br />
pred seboj, krpljice so za telesom in v zraku. Pogled je usmerjen <strong>na</strong>prej,<br />
v smeri vožnje.<br />
Počival<strong>na</strong> drža za drsenje <strong>na</strong>ravnost v spustih<br />
Tekač drsi <strong>na</strong> smučeh, ki so razklenjene v širini bokov. Smuči so<br />
e<strong>na</strong>komerno obremenjene, noge v kolenih pokrčene, telo pa toliko<br />
predklonjeno, da lahko <strong>na</strong>sloni komolce <strong>na</strong> kole<strong>na</strong>. Palice so pod<br />
pazduho, krpljice so za telesom in dvignjene od snega. Pogled je<br />
usmerjen <strong>na</strong>prej, v smeri vožnje.<br />
Polpluženje<br />
Med drsenjem v smučini lahko hitrost drsenja <strong>na</strong>dzorujemo tako, da<br />
izplužimo eno smučko, druga pa ostane v smučini. S potiskom kole<strong>na</strong><br />
smučke v plužnem položaju <strong>na</strong>vznoter in <strong>na</strong>prej dosežemo <strong>na</strong>stavek<br />
notranjega roba smučke, s katerim urav<strong>na</strong>vamo hitrost drsenja. Telo je<br />
rahlo pokrčeno v skočnem, kolenskem in kolčnem sklepu. Težišče telesa<br />
se zniža glede <strong>na</strong> razklenjeni položaj zadnjega dela izplužene smučke.<br />
Palice držimo s pokrčenimi rokami vzporedno pred seboj, s krpljicami<br />
za telesom, dvignjenimi od snega. Pogled je usmerjen <strong>na</strong>prej.<br />
14 15
Kako začeti<br />
Popolnim začetnikom v smučanju se priporoča klasič<strong>na</strong> tehnika. Ker so<br />
smuči pri tej tehniki večinoma v vzporednem položaju, se mora smučka<br />
v fazi odriva ‘zlepiti’ s snegom, da <strong>na</strong>m ob izvedbi koraka ne zdrsne<br />
<strong>na</strong>zaj. To dosežemo <strong>na</strong> dva <strong>na</strong>či<strong>na</strong>. Smučke, ki imajo celotno drsno<br />
ploskev gladko, morajo biti v srednjem delu <strong>na</strong>mazane s snegu ustrezno<br />
lepljivo mažo ali pa uporabimo smuči, ki imajo v srednjem delu drsno<br />
oblogo <strong>na</strong>rebreno z ‘ribjimi luskami’, ki <strong>na</strong>domeščajo maže za oprijem<br />
s snegom. Te smuči proizvajalci <strong>na</strong>vadno oz<strong>na</strong>čijo z oz<strong>na</strong>ko »crown«.<br />
Proizvajalci smuči kot novost <strong>na</strong> trgu ponujajo smuči za nemazanje z<br />
oprijemalnimi mažami, izdelane <strong>na</strong> osnovi <strong>na</strong>jnovejše <strong>na</strong>notehnologije.<br />
Na teh smučeh se <strong>na</strong>mesto <strong>na</strong>rebrenega dela uporablja poseb<strong>na</strong> gladka<br />
drs<strong>na</strong> obloga, ki omogoča oprijem smuči v večini vrst snega. Takšne<br />
smuči <strong>na</strong>j bi bolje drsele in hkrati zagotavljale kakovostnejši oprijem v<br />
primerjavi z <strong>na</strong>rebrenimi smučmi. V zadnjem času so se <strong>na</strong> trgu pojavili<br />
tudi posebni trakovi, ki jih lahko <strong>na</strong>lepimo <strong>na</strong> smučko in <strong>na</strong>domeščajo<br />
mazanje z oprijemalnimi mažami. Ker začetniki <strong>na</strong>vadno nimajo z<strong>na</strong>nja<br />
o ustrezni pripravi in mazanju <strong>tek</strong>aških smuči, se jim priporoča <strong>na</strong>kup<br />
smuči, ki jih ni treba mazati z mažami za oprijem.<br />
Pri sprehajanju in <strong>tek</strong>u v klasični tehniki imamo smuči večinoma v<br />
vzporednem položaju. Osnova te tehnike sta preprosta hoja in <strong>tek</strong><br />
človeka po suhem, kar pomeni, da je klasič<strong>na</strong> tehnika <strong>na</strong> smučeh<br />
zelo <strong>na</strong>raven <strong>na</strong>čin gibanja po snegu. Povsem pa to ne velja za drsalno<br />
tehniko, pri kateri so smuči večinoma v škarjastem položaju. Med <strong>tek</strong>om<br />
se tu odrivamo od notranjega roba smučke in pre<strong>na</strong>šamo težo telesa<br />
<strong>na</strong> škarjasto postavljeno drugo smučko. Težko rečemo, da se v drsalni<br />
tehniki lahko sprehajamo, kajti pri tej tehniki morajo smuči nenehno<br />
drseti. Zato je treba za ohranjanje drsenja nenehno izvajati odrive z<br />
rokami in nogami, kar zahteva dodaten <strong>na</strong>por. Drugače je pri klasični<br />
tehniki. Med hojo in <strong>tek</strong>om se smuči vedno za trenu<strong>tek</strong> zaustavijo, zlepijo<br />
s snegom, kar <strong>na</strong>m omogoča, da se z njimi odrinemo od podlage.<br />
Tempo hoje in <strong>tek</strong>a je lahko zelo poljuben in v vsakem trenutku se lahko<br />
zaustavimo in oddahnemo. Tudi po zaustavitvi v vzponu ni večjih težav z<br />
<strong>na</strong>daljevanjem gibanja, medtem ko je pri drsalni tehniki v vzponu precej<br />
težje ponovno vzpostaviti ustrezno hitrost drsenja. Tudi <strong>na</strong>še okončine so<br />
pri klasični tehniki v bolj <strong>na</strong>ravnih položajih, medtem ko smo pri drsalni<br />
tehniki prisiljeni v t. i. V oz. škarjasto držo smuči.<br />
To je samo nekaj razlogov, zakaj začeti s hojo in <strong>tek</strong>om v klasični<br />
tehniki. Seveda pa obstajajo tudi izjeme. Tisti, ki dobro obvladajo alpsko<br />
smučanje in s tem osnove drsenja <strong>na</strong> smučeh, bodo lahko takoj prešli <strong>na</strong><br />
drsalno tehniko smučarskega <strong>tek</strong>a. Začetnike, ki bodo hitro <strong>na</strong>predovali v<br />
klasični tehniki, bo kmalu zamikala tudi drsal<strong>na</strong>.<br />
Tekaške smučine<br />
Za ljubitelje <strong>tek</strong>a in hoje <strong>na</strong> smučeh je iskanje prave <strong>tek</strong>aške smučine<br />
velikokrat prava uganka. V Sloveniji ni enotne zbirke podatkov, kje in<br />
kako so urejene <strong>tek</strong>aške smučine. Nihče v Sloveniji ne objavlja aktualnih<br />
razmer z urejenostjo <strong>tek</strong>aških smučin, <strong>na</strong> informacije, dobljene prek<br />
snežnega telefo<strong>na</strong>, se ni moč zanesti in tudi <strong>na</strong> spletu ni mogoče dobiti<br />
aktualnih uporabnih podatkov. Urejanje <strong>tek</strong>aških prog (še) ni pridobit<strong>na</strong><br />
dejavnost, ki bi pri<strong>na</strong>šala dobiček, zato z izjemo nekaterih turističnih<br />
centrov tako rekoč nihče nima dovolj interesa, da bi te informacije<br />
širši (<strong>tek</strong>aški) javnosti ponujal aktualno in celovito. Urejenost <strong>tek</strong>aških<br />
prog je pač odvis<strong>na</strong> od številnih dejavnikov – <strong>na</strong>jprej snega, pa tudi<br />
interesa lokalne skupnosti ali športnih klubov ter predvsem športnih<br />
zanesenjakov. Urejanje prog je redko urejeno sistemsko, denimo v<br />
zimskih centrih <strong>na</strong> Rogli, Rudnem polju <strong>na</strong> Pokljuki, Planici.<br />
Skoraj vsako bolj z<strong>na</strong>no <strong>tek</strong>aško središče ima svoje posebnosti. Poleg<br />
snežnih razmer imata zelo velik vpliv <strong>tek</strong>aška tradicija in razpoložljiva<br />
mehanizacija, s katero urejajo smučine. Dnev<strong>na</strong> urejenost smučin je<br />
potreb<strong>na</strong> ob vseh večjih vremenskih spremembah. Zaglajenost snega do<br />
ledu, grbine, uničene smučine za klasično tehniko, stopinje sprehajalcev,<br />
16 17
pasji kakci itn. so nevšečnosti, zaradi katerih smučine izgubljajo rok<br />
trajanja, <strong>tek</strong>ači in <strong>tek</strong>ačice pa užitke. Najboljša podlaga so zglajeni<br />
travniki, saj je <strong>na</strong> teh mogoče urediti smučine z zelo malo snega. Že<br />
vsaka cesta ali potok, grmičevje in sončne lege zožijo veliko možnih<br />
lokacij za urejanje smučin. Posebnih tras med večjimi kraji, z mostovi in<br />
prehodi, kot to delajo v tujini, v Sloveniji ni. Najbližje temu so v Bohinju,<br />
<strong>na</strong>jbolj primer<strong>na</strong> pa bi bila zagotovo proga od Jesenic do Rateč, deloma<br />
po kolesarski trasi.<br />
V širši okolici Ljubljane se <strong>na</strong>jveč <strong>tek</strong>ačev usmerja proti Preski pri<br />
Medvodah in Logatcu. Tekaški center ŠRC Preska Medvode (www.<br />
drustvo-srcpreska.si/aktualno.html) je dobro urejen, tudi s sistemom<br />
umetnega zasneževanja in razsvetljave. Lahko se pohvali s tem, da so<br />
proge urejene tudi v času, ko marsikdo niti ne razmišlja več o snegu v<br />
bližini prestolnice. Za hitro <strong>tek</strong>aško potešitev so Medvode kot <strong>na</strong>lašč.<br />
Logatec slovi po urejenih <strong>tek</strong>aških progah (ob ugodnih razmerah),<br />
predvsem zaradi zelo dejavnega <strong>tek</strong>aškega kluba TSK Valkarton (www.<br />
tsklub-valkarton.si/) . Je eden <strong>na</strong>jmočnejših klubov v Sloveniji, z<br />
razširjeno dejavnostjo. Proge ob ugodnih snežnih razmerah ureja z veliko<br />
zavzetostjo, slovi pa tudi po tem, da so smučine zelo pestre, primerne<br />
za aktivne <strong>tek</strong>movalce in sprehajalce, s klanci in tudi po več kilometrov<br />
dolgimi ravni<strong>na</strong>mi.<br />
V Ljubljani smučine ureja Timing Ljublja<strong>na</strong>, plačuje MOL (www.<br />
timingljublja<strong>na</strong>.si/), sistem urejanja prog pa sledi prioritetam. Na vrhu<br />
sez<strong>na</strong>ma so proge v Kosezah in ob živalskem vrtu, kjer so speljane<br />
ob potoku Glinščica. Nižje <strong>na</strong> sez<strong>na</strong>mu prioritet sta progi v bližini<br />
Tehnološkega parka in v Zadvoru. Smučine urejajo ob večjih snežnih<br />
padavi<strong>na</strong>h, a jih ne ob<strong>na</strong>vljajo redno. Med bolj eminentne terene je<br />
v zimi 2010 sodil nov teren <strong>na</strong> golfskem igrišču med Pirničami in<br />
Smlednikom. Podobno prakso urejanja smučin <strong>na</strong> golfskih igriščih<br />
poz<strong>na</strong>jo tudi v tujini.<br />
V Dolu pri Ljubljani krajše smučine urejajo domači zanesenjaki. V okolici<br />
Domžal bo, če bo, <strong>na</strong>jbolje ureje<strong>na</strong> proga v Ihanu, vasi z <strong>na</strong>jveč olimpijci<br />
v Vancouvru. S sanmi se trudi smučino urejati lokalno športno društvo<br />
v Suhadolah pri Komendi (www.suhadole.com/cms/). V okolici Kranja<br />
(Kokrica, Zlato Polje, Nemilje) so smučine <strong>na</strong>vadno urejali z <strong>na</strong>jetimi<br />
teptalniki. V Poljanski dolini boste smučine <strong>na</strong>šli v Polja<strong>na</strong>h in v Žireh<br />
okoli skakalnic. S teptalnikom, primernim za <strong>tek</strong>aške smučine, urejajo<br />
tudi proge v Selški dolini in <strong>na</strong> Jelovici. Skoraj vse izhaja iz Športnega<br />
društva Dražgoše (www.sd-drazgose.si/), ki ureja <strong>tek</strong>aške smučine po<br />
<strong>na</strong>ročilu in skrbi tudi za svoje <strong>na</strong> Jelovici.<br />
Z urejeno progo so v zadnjem času lahko pohvalijo v okolici Kamne<br />
Gorice pri Radovljici. V turističnem Bohinju (www.bohinj.si/) so dokaj<br />
redno proge urejene po Spodnji Bohinjski dolini (Bohinjska Bistrica–Laški<br />
Rovt), Zgornji Bohinjski dolini (Jereka–Srednja vas–Stara Fuži<strong>na</strong>), urejen<br />
pa je tudi krog <strong>na</strong> Senožetih. Rezerv<strong>na</strong> lokacija je Soriška plani<strong>na</strong> (2<br />
km prog). Toliko v vednost, kje začeti. K urejenosti prog v zadnjem letu<br />
veliko pripomore tudi vse bolj dejaven <strong>tek</strong>aški klub Bohinj. Od Bleda do<br />
Gorij je več z<strong>na</strong>nih <strong>tek</strong>aških terenov in močno <strong>tek</strong>aško zaledje, a veči<strong>na</strong><br />
tudi ob dobrih zimah v avtomobilih drvi do konca ceste v smeri Triglava,<br />
torej do Rudnega polja <strong>na</strong> Pokljuki (www.center-pokljuka.si/). Umetno<br />
zasneževanje, biatlonski center in ugodne snežne razmere tudi v milih<br />
zimah so trdno zagotovilo za <strong>tek</strong>aške užitke.<br />
Na Roglo (www.rogla.eu/), ki žal nima velike <strong>tek</strong>aške tradicije, gravitira<br />
celot<strong>na</strong> Spodnja Štajerska. Popolne garancije za urejene <strong>tek</strong>aške<br />
smučine tam ni. Manjši del <strong>tek</strong>ačev se usmeri v Logarsko dolino (http://<br />
www.logarska-doli<strong>na</strong>.si/), kjer je lokacija izjem<strong>na</strong>, imajo pa tudi izkušnje<br />
z urejanjem prog. Vsako leto ob ugodnih vremenskih razmerah pripravijo<br />
Tek po Logarski dolini. Areh je lokacija za Mariborčane. Tudi v Črni <strong>na</strong><br />
Koroškem, znova ob koncu doline, so doma smučarski <strong>tek</strong>ači. Domači<br />
SK Čr<strong>na</strong> je zelo aktiven in tako lahko tam vsak <strong>na</strong>vdušenec <strong>na</strong>jde<br />
smučine. Korošci lahko <strong>na</strong>jdejo <strong>tek</strong>aške smučine tudi v okolici Mislinje.<br />
Notranjska je tako rekoč zibelka <strong>tek</strong>ov. V Novi vasi <strong>na</strong> Blokah (www.bloke.<br />
si/), poz<strong>na</strong>ni kot zibelki smučanja, se lahko pohvalijo s tradicijo Bloških<br />
<strong>tek</strong>ov, snegom in rednim urejanjem smučin. Po zaslugi Rada Ponikvarja<br />
so <strong>na</strong> spletni povezavi aktualni podatki o <strong>tek</strong>aških smuči<strong>na</strong>h. Na Črnem<br />
Vrhu <strong>na</strong>d Idrijo, kjer je doma Trnovski maraton, je urejenost <strong>tek</strong>aških<br />
prog, kot povsod, odvis<strong>na</strong> od zavzetosti domačinov in v zadnjih zimah so<br />
ti zelo pridni (www.ks-crnivrh.si/news.php).<br />
18 19
Tudi Lož <strong>na</strong> Notranjskem (www.skkovinoplastikaloz.mojforum.si/) s<br />
<strong>tek</strong>aškim klubom ohranja dolgoletno tradicijo in urejene smučine.<br />
Ko zima stavka, se selijo tja daleč pod Snežnik. Z zgledno urejenim<br />
<strong>tek</strong>aškim centrom se lahko pohvalijo <strong>na</strong> Vojskem, planoti <strong>na</strong>d Idrijo. Za<br />
primorsko-notranjski del <strong>tek</strong>ačev je pravi biser planota <strong>na</strong>d Idrijo. Izredno<br />
prizadevni Idrijci premorejo vso potrebno mehanizacijo, urejene terene in<br />
prave zanesenjake. Kdor ob lepih dnevih išče <strong>tek</strong>aške užitke z razgledi tja<br />
do Triglava, z izbiro Vojskega (www.tsk-idrija.si/) ne more zgrešiti.<br />
Vtem prispevku smo zagotovo izpustili nekaj krajev, kjer so smučine<br />
potegnili tudi to zimo, a te niso z<strong>na</strong>ne širši <strong>tek</strong>aški javnosti oziroma<br />
so urejene le občasno. Lepo pa bo, če omenimo <strong>na</strong>jbolj priljubljeno.<br />
Za <strong>na</strong>jboljše <strong>tek</strong>aško središče v Sloveniji bi bile zagotovo proglašene<br />
Rateče s Planico (www.kranjska-gora.si/). S progami v bližini izvira<br />
Save Dolinke, kjer je le kakšen zahteven prehod čez cesto, <strong>na</strong> katerem<br />
je treba sneti smuči, se drugi kraji težko kosajo. Tudi smučine so tam<br />
primerne za skoraj vse okuse in sposobnosti, tako za manj vešče in<br />
slabše pripravljene kot tudi za elitne <strong>tek</strong>ače, ki se v Planici in Tamarju<br />
pripravljajo za olimpijske igre. Teren <strong>na</strong>sproti vasice Rateče, kjer so po<br />
padcu železne zavese smučine začeli vleči tudi <strong>na</strong> italijanski strani, je<br />
pravljičen. Kulisa Julijcev in vedno urejeni tereni za vse! Rateče s Planico<br />
imajo poleg ugodne snežne (nižinske) lege z lahko dostopnim turističnim<br />
središčem v bližini tudi to srečo, da kmetje iz Rateč polja in travnike še<br />
obdelujejo. Za urejenost smučin tako ne potrebujejo veliko snega. Glede<br />
<strong>na</strong> lego gorenjske Sibirije se ta obdrži do pozne pomladi. In kar je morda<br />
<strong>na</strong>jbolj pomembno: za urejanje smučin skrbi olimpijec Jože Kavalar,<br />
zaradi česar so te potegnjene z izrednim občutkom za ritem. To je zelo<br />
pomembno pri zavojih, še posebno za klasično smučino. Krog od Rateč<br />
do prvih žičnic v Podkorenu, v Tamar in <strong>na</strong>zaj v Rateče je dolg <strong>na</strong>tančno<br />
dvajset kilometrov. V večini tu omenjenih krajev boste <strong>na</strong>šli od dva do pet<br />
kilometrov prog, le izjemoma več.<br />
Metod Močnik<br />
Tekaška središča po kategorijah<br />
Urejenost smučin<br />
Rateče/Planica, Rudno polje, Rogla, Vojsko, Preska/Medvode, Logatec, Bloke<br />
Snežne razmere<br />
Rudno polje, Planica, Rogla, Vojsko, Preska/Medvode, Bohinj<br />
Dolži<strong>na</strong> prog<br />
Rateče/Planica, Bohinj, Vojsko, Rogla, Logatec<br />
Najbolj obiska<strong>na</strong><br />
Rateče/Planica, Rudno polje, Logatec, Preska/Medvode, Rogla<br />
Urejenost (dostop, parkirišča, dodat<strong>na</strong> ponudba, šola <strong>tek</strong>a, izposoja opreme)<br />
Rateče/Planica, Preska/Medvode, Vojsko<br />
Najbolj razgledne, idilične smučine (tudi redkeje urejene)<br />
Velika plani<strong>na</strong>, Vojsko, Ribniško Pohorje, Rogla, Rateče/Planica<br />
20 21
Športni klub <strong>DNK</strong> v<br />
letošnjem letu prireja<br />
različne dogodke in<br />
vas vljudno vabi, da se<br />
<strong>na</strong>m pridružite:<br />
V <strong><strong>Dnevnik</strong>ov</strong>em športnem klubu pripravljamo dogodke<br />
z mislijo <strong>na</strong> vse generacije, <strong>na</strong> posameznike in družine, za<br />
začetnike in aktivne športnike. Namenjeni so razvedrilu,<br />
spoz<strong>na</strong>vanju novih oblik rekreacije ter druženju aktivnih<br />
ljudi, ljubiteljev sonca in gibanja <strong>na</strong> prostem. Celodnevni<br />
programi vsebujemo športne aktivnosti za krepitev zdravja,<br />
telesa in <strong>tek</strong>movalnega duha, glasbeni program pestre<br />
dejavnosti za otroke, poskrbljeno tudi za hrano in pijačo<br />
za vse udeležence.<br />
Pokrovitelji<br />
12. marec <strong><strong>Dnevnik</strong>ov</strong> <strong>tek</strong> <strong>na</strong> smučeh <strong>na</strong> Pokljuki,<br />
16. apri Srečanje <strong>na</strong>ročnikov Nedeljskega dnevnika v Šmarjeških Toplicah,<br />
18. maj <strong><strong>Dnevnik</strong>ov</strong> tenis turnir v Portorožu,<br />
21. maj Dan nordijske hoje z Niko v Arboretumu Volčji Potok,<br />
4. junij <strong><strong>Dnevnik</strong>ov</strong> Pro Am golf turnir <strong>na</strong> golf igrišču <strong>na</strong> Bledu,<br />
19. junij <strong><strong>Dnevnik</strong>ov</strong> triatlon v Kopru,<br />
17. september Dan nordijske hoje z Nikov Strunjanu,<br />
10. in 11. september <strong><strong>Dnevnik</strong>ov</strong> OPEN in Pro Am golf turnir <strong>na</strong> golf igrišču v Mokricah,<br />
24. september <strong><strong>Dnevnik</strong>ov</strong> duatlon v Termeah Čatež,<br />
8. oktober Srečanje <strong>na</strong>ročnikov Nedeljskega dnevnika v Biotermah, Mala nedelja,<br />
Partnerji<br />
Pridružite se<br />
<strong>na</strong>m in skupaj z<br />
<strong>na</strong>mi ustvarjajte<br />
zdrav duh v<br />
zdravem telesu!<br />
Več informacij <strong>na</strong><br />
http://dnk.dnevnik.si<br />
Za prejemanje mesečnih obvestil o <strong>na</strong>ših dogodkih, pišite <strong>na</strong> e-<strong>na</strong>slov:<br />
rsvp@dnevnik.si<br />
Medijski partner<br />
VELIKO GLASBE, MANJ GOVORA<br />
22 23