PM rõhk piiretele 10.pdf - tud.ttu.ee
PM rõhk piiretele 10.pdf - tud.ttu.ee
PM rõhk piiretele 10.pdf - tud.ttu.ee
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
103<br />
K0 = 0,44 + 0,42 Ip<br />
.<br />
( 10.2)<br />
Larsson (1977) seob külgsurveteguri voolavuspiiriga<br />
K0 = 0,15 + 0,7wL . ( 10.3)<br />
Ületihenenud savipinnastel võib külgsurveteguri leida seosest<br />
K0 = K0n<br />
Rc<br />
,<br />
( 10.4)<br />
kus K0n on normaalselt tihenenud pinnase külgsurvetegur ja Rc ületihenemistegur.<br />
Jaky valem annab usaldusväärseid tulemusi suhteliselt kohevate liivade korral.<br />
Tihenda<strong>tud</strong> tagasitäidete korral alahindab valem K0 väärtust. Sherif jt. (1984) annavad oma<br />
uurimistulemuste alusel valemi<br />
γd<br />
K0<br />
= 1- sin ϕ + ( -1)5,5 ,<br />
( 10.5)<br />
γ<br />
dmin<br />
kus γd – pinnase kuivmahukaal,<br />
γdmin – pinnase kuivmahukaal kohevaimas olekus.<br />
Kui maapind seina taga tõuseb nurga β < ϕ all, võib külgsurveteguri leida seosega K0β<br />
= K0(1 + sinβ).<br />
Seina võib lugeda paigalolevaks ja külgsurve arvutada teguri K0 ja vertikaalpinge<br />
korrutisena, kui seina paigutus on alla 0,005% tema kõrgusest.<br />
10.4 Aktiivsurve<br />
10.4.1 Rankine lahendus<br />
Lihtsaimal juhul, kui sein on vertikaalne, maapind horisontaalne ning seina ja pinnase<br />
a)<br />
45° + ϕ/2 45° + ϕ/2 b)<br />
45° - ϕ/2 45° - ϕ/2<br />
Joonis 10.3 Purunemispinnad aktiivsurve a) ja passiivsurve korral b)<br />
vahel ei ole hõõret, väheneb seina liikumisel pinnasest <strong>ee</strong>male horisontaalpinge sellise<br />
väärtuseni, mille puhul pinnase tugevus ammendub. Seina ja tea<strong>tud</strong> lihkepinna vahel on<br />
pinnas plastses tasakaalus. Mohri ringi abil on lihtne näidata, et nidususeta pinnasel peab<br />
piirseisundis horisontaalpinge olema<br />
1 - sinϕ<br />
2<br />
σ h = σ v = σ<br />
v tan (45°<br />
- ϕ/2)<br />
(10.6)<br />
1+ sinϕ<br />
Pinnase purunemine toimub pindadel, mis on peapingete σ1 = σh pinnast nurga all ω =<br />
45+ϕ/2 (joonis 10.3). Vertikaalpinge pinnase omakaalust sügavusel z σv = zγ. Tähistades<br />
2<br />
K a = tan (45°<br />
-ϕ/2)<br />
( 10.7)