PM rõhk piiretele 10.pdf - tud.ttu.ee
PM rõhk piiretele 10.pdf - tud.ttu.ee
PM rõhk piiretele 10.pdf - tud.ttu.ee
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
114<br />
q<br />
E i<br />
Culmani joon<br />
E 1<br />
E 2<br />
B<br />
C<br />
δ + ϕ<br />
D<br />
P a<br />
i′′<br />
2′′<br />
i′<br />
• 1′′<br />
δ<br />
P a<br />
A<br />
1′<br />
2′<br />
ϕ<br />
Joonis 10.18 Culmani graafiline võte aktiivsurvejõu leidmiseks<br />
• Seina alumisest nurgast tõmbame horisontaalist nurga all ϕ abijoone B-D.<br />
• Teise abijoone B-E tõmbame seinast nurga all δ+ϕ.<br />
• S<strong>ee</strong>järel tõmbame punktist B rida võimalike lihkejooni B-C1, B-C2 jne.<br />
• Määrame lihkejoone, maapinna ja seina vahelise osa pindala. Korrutades selle pinnase<br />
mahukaaluga saame selle osa kaalu. Kui maapinnale mõjub vaadeldava lihkekiilu<br />
ulatuses mingi koormus, lisame selle pinnase kaalule. Saame lihkejoonele mõjuva jõu G.<br />
• Kanname selle jõu sobivas mõõtkavas abijoonele B-D alates punktist B.<br />
• Tõmbame selle jõu lõpust teise abisirgega parall<strong>ee</strong>ljoone kuni lõikumiseni vali<strong>tud</strong><br />
lihkejoonega. Selle lõigu pikkus ongi otsitav seinale mõjuv jõud Pa. (muidugi samas<br />
mõõtkavas kui G).<br />
• Korrates seda toimingut mitmesuguste lihkejoontega, saame rea punkte lihkejoontel.<br />
• Ühendades n<strong>ee</strong>d punktid kõveraga saame nn Culmani kõvera.<br />
• Tõmmates sellele kõverale puutuja, mis on parall<strong>ee</strong>lne esimese abisirgega BD, saame<br />
suurima võimaliku survejõu ning sellele vastava lihkejoone asukoha.<br />
Culmani konstruktsioon põhineb asjaolul, kolmnurk on sarnane (vastavad nurgad on võrdsed)<br />
sule<strong>tud</strong> jõukolmnurgaga G, Pa ja Q (joonis 10.19).