izmjene i dopune prostornog plana ureÄenja grada benkovca
izmjene i dopune prostornog plana ureÄenja grada benkovca
izmjene i dopune prostornog plana ureÄenja grada benkovca
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Naručitelj: GRAD BENKOVAC<br />
Izvršitelj: GiN Company d.o.o., ZADAR<br />
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA<br />
UREĐENJA GRADA<br />
BENKOVCA<br />
Zadar, travanj 2008.g.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
ZADARSKA ŽUPANIJA<br />
GRAD BENKOVAC<br />
Naziv <strong>prostornog</strong> <strong>plana</strong>:<br />
Izmjene i <strong>dopune</strong> <strong>prostornog</strong> <strong>plana</strong> uređenja <strong>grada</strong><br />
Naziv kartografskog prikaza:<br />
Tekstualni prilog<br />
Program mjera za unapređenje stanja u prostoru<br />
(službeno glasilo):<br />
„Službeni glasnik Grada Benkovca“: br. 1/06<br />
Javna rasprava (datum objave):<br />
06.02.2008.<br />
Pečat tijela odgovornog za provođenje javne rasprave:<br />
Mjerilo kartografskog prikaza:<br />
Odluka predstavničkog tijela o donošenju <strong>plana</strong><br />
(službeno glasilo):<br />
„Službeni glasnik Grada Benkovca“: br. 2/08<br />
Javni uvid održan<br />
od: 15.02.2008.<br />
do: 22.02.2008.<br />
Odgovorna osoba za provođenje javne rasprave:<br />
MARIJA BEŠLIĆ, i.g.<br />
(ime, prezime i potpis)<br />
Suglasnost na plan prema članku 98. Zakona o prostornom uređenju i gradnji (“Narodne novine” br. 76/07),<br />
broj suglasnosti: Klasa: 350-02/08-01/05, Ur. broj: 2198/1-01-08-2 datum: Zadar,18. ožujka 2008. g.<br />
Pravna osoba/tijelo koje je izradilo plan:<br />
Pečat pravne osobe/tijela koje je izradilo plan:<br />
GiN Company, d.o.o., Zadar<br />
Odgovorna osoba:<br />
NENAD ŠUŽBERIĆ, d.i.g.<br />
Voditelj <strong>plana</strong>:<br />
NEBOJŠA VEJMELKA, d.i.a.<br />
Stručni tim u izradi <strong>plana</strong>:<br />
(ime, prezime i potpis)<br />
BOŽIDAR ŠKARA, d.i.e.<br />
ŽELJKO KARAMARKO, d.i.g.<br />
Pečat predstavničkog tijela:<br />
Istovjetnost ovog <strong>prostornog</strong> <strong>plana</strong> s izvornikom<br />
ovjerava:<br />
__________________________________<br />
(ime, prezime i potpis)<br />
Predsjednik predstavničkog tijela:<br />
MARINKO ŠUNIĆ<br />
____________________________________<br />
(ime, prezime i potpis)<br />
Pečat nadležnog tijela:<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
2
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
I. OBRAZLOŽENJE<br />
Razlozi izrade Izmjena i dopuna <strong>plana</strong> <strong>prostornog</strong> uređenja Grada Benkovca (u<br />
daljnjem tekstu: Plan) su sljedeći:<br />
- usklađivanje planiranih građevinskih područja naselja sa situacijom na<br />
terenu, a nakon uočenih nedostataka izvornog <strong>plana</strong> prilikom njegova<br />
provođenja<br />
- izrada grafičkog dijela građevinskih područja i drugih sadržaja na<br />
katastarskim kartama (mjerila 1:5000), a umjesto dosadašnjih izrađenih<br />
na kartama u mjerilu 1:5000 (Hrvatska osnovna karta)<br />
- usklađivanje dijela <strong>plana</strong> uz obalu Karinskog mora (ZOP) sa Zakonom o<br />
prostornom uređenju i gradnji<br />
- ažuriranje izvornog <strong>plana</strong> u skladu sa novonastalom situacijom na<br />
terenu, novim potrebama i novim planskim dokumentima, gdje ističemo<br />
važnije:<br />
- usklađivanje planiranih zona eksploatacije i istraživanja mineralnih<br />
sirovina sa PPUŽ-om i važećim koncesijama<br />
- izmjena i dopuna izvornog <strong>plana</strong> u dijelu vodoopskrbe, a u skladu<br />
sa novim idejnim rješenjem „Vodoopskrbe područja u zoni<br />
odgovornosti „Vodovoda i odvodnje“ – Benkovac“ – listopad<br />
2004.g. (izradio: „Infra projekt“ d.o.o.; investitor: Hrvatske vode)<br />
- definiranje istražnog prostora vjetroelektrana<br />
- definiranje županijskog (regionalnog) centara za gospodarenje<br />
otpadom, ujedno i deponije za Grad Benkovac<br />
- druge <strong>izmjene</strong> i <strong>dopune</strong> u grafičkom i tekstualnom dijelu Plana<br />
(većinom u Odredbama za provođenje)<br />
Dio teksta OBRAZLOŽENJE izvornog <strong>plana</strong> mijenja se dopunjuje samo u<br />
dijelovima kako slijedi:<br />
• U tekstualnom dijelu <strong>plana</strong> - I. OBRAZLOŽENJE/ 1. POLAZIŠTA/ 1.1.<br />
POLOŽAJ ZNAČAJ I POSEBNOST PODRUČJA GRADA U ODNOSU NA<br />
PROSTOR I SUSTAVE ŽUPANIJE I DRŽAVE/ 1.1.1. OSNOVNI PODACI O<br />
STANJU U PROSTORU<br />
tablica br. 1 se mijenja i nadopunjuje kako slijedi:<br />
tablica 1. – Podaci o površini, stanovnicima i domaćinstvima, te gustoća stanovanja u odnosu na županiju<br />
Zadarska županija<br />
Stanovnici Stanovi Domaćinstva Gustoća Gustoća<br />
Grad Benkovac<br />
Površina Popis<br />
1991.<br />
Popis<br />
2001.<br />
Popis<br />
2001.<br />
Popis<br />
1991.<br />
Popis<br />
2001.<br />
naselj.<br />
1991.<br />
naselj.<br />
2001.<br />
Naselja Grada km 2 % broj % broj % broj broj broj stan/m 2 stan/m 2<br />
Županija ukupno 3641,91 100,0 214614 100,0 162045 100,0 91932 59122 52359 59 44<br />
Grad Benkovac<br />
ukupno<br />
516,19 14,2 26255 12,2 9786 6,0 3869 6110 3074 51 19<br />
1. Benkovac 3,58 - 3776 - 2622 - 1041 1119 858 1055 732<br />
2. Benkovačko Selo 6,44 - 630 - 524 - 168 159 156 98 81<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
3
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
3. Bijelina 26,06 - 652 - 50 - 30 150 20 25 2<br />
4. Brgud 24,06 - 611 - 3 - - 116 1 25 0,12<br />
5. Bruška 13,81 - 373 - 167 - 60 74 55 27 12<br />
6. Buković 17,90 - 904 - 323 - 119 216 108 51 18<br />
7. Bulić 11,33 - 251 - 172 - 47 54 42 22 15<br />
8. Dobra Voda 3,87 - 171 - 114 - 63 41 35 44 29<br />
9. Donje Biljane 18,51 - 1051 - 13 - 4 250 5 57 1<br />
10. Donje Ceranje 6,17 - 295 - 43 - 6 64 12 48 7<br />
11. Donji Karin 18,72 - 514 - 101 - 283 116 41 27 5<br />
12. Donji Kašić 8,41 - 765 - 4 - - 154 3 91 0,5<br />
13. Donji Lepuri 12,02 - 272 - 151 - 62 66 56 23 13<br />
14. Gornje Biljane 17,82 - 1056 - 59 - 15 198 20 59 3<br />
15. Gornje Ceranje 4,98 - 316 - 61 - 24 71 19 63 12<br />
16. Islam Grčki 13,81 - 1139 - 108 - 25 246 30 82 8<br />
17. Kolarina 12,89 - 440 - 13 - 7 88 7 34 1<br />
18. Korlat 20,20 - 941 - 373 - 117 210 111 47 18<br />
19. Kožlovac 12,23 - 373 - 8 - 3 84 4 30 1<br />
20. Kula Atlagić 18,79 - 913 - 151 - 65 228 63 49 8<br />
21. Lisičić 8,76 - 499 - 268 - 99 127 79 57 31<br />
22. Lišane Tinjske 5,71 - 375 - 15 - 5 102 5 66 3<br />
23. Medviđa 42,32 - 688 - 199 - 72 151 68 16 5<br />
24. Miranje 8,77 - 319 - 86 - 19 70 22 36 10<br />
25. Nadin 12,35 - 666 - 439 - 149 132 130 54 36<br />
26. Perušić Benkovački 8,25 - 595 - 297 - 105 122 89 72 36<br />
27. Podrgađe 4,62 - - 106 - 32 31 23<br />
28. Podlug 4,80 - 340 - 227 - 90 93 74 71 47<br />
29. Popovići 24,65 - 543 - 209 - 76 105 62 22 8<br />
30. Pristeg 21,14 - 960 - 368 - 133 207 106 45 17<br />
31. Prović 7,40 - 226 - 84 - 30 54 29 31 11<br />
32. Radošinovci 19,09 - 479 - 266 - 82 103 67 25 14<br />
33. Raštević 15,58 - 1230 - 420 - 185 257 135 79 27<br />
34. Rodaljice 6,95 - 162 - 80 - 42 44 30 23 12<br />
35. Smilčić 8,19 - 641 - 250 - 126 170 85 78 31<br />
36. Šopot 6,61 - 531 - 271 - 102 125 89 80 41<br />
37. Tinj 7,95 - 775 - 551 - 169 148 144 97 69<br />
38. Vukšić 15,57 - 810 - 462 - 147 177 132 52 30<br />
39. Zagrad 9,87 - 426 - 103 - 54 92 38 43 10<br />
40. Zapužane 6,01 - 547 - 25 - 13 127 13 91 4<br />
Izvor podataka: Popis stanovništva 1991. i 2001.g. (Republički zavod za statistiku)<br />
• U tekstualnom dijelu <strong>plana</strong> - I. OBRAZLOŽENJE/ 1. POLAZIŠTA/ 1.1.<br />
POLOŽAJ ZNAČAJ I POSEBNOST PODRUČJA GRADA U ODNOSU NA<br />
PROSTOR I SUSTAVE ŽUPANIJE I DRŽAVE/ 1.1.3. PLANSKI POKAZATELJI<br />
IZ DOKUMENATA PROSTORNOG UREĐENJA ŠIREG PODRUČJA I<br />
OCJENA POSTOJEĆIH PROSTORNIH PLANOVA<br />
Na početku poglavlja se dodaje sljedeći tekst:<br />
Prostornom planu uređenja Grada Benkovca nadređen je Prostorni plan<br />
Zadarske županije, s čijim odredbama je ovaj Plan usuglašen. To se u prvom<br />
redu odnosi na poštivanje svih magistralnih infrastrukturnih koridora, zona i<br />
pojedinačnih objekata, utvrđenih županijskim planom. Posebnu pažnju treba<br />
posvetiti redefiniranju turističke zone, odnosno dugih građevinskih područja, a u<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
4
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
skladu sa uvjetima Prostornog <strong>plana</strong> Zadarske županije (Službeni glasnik<br />
zadarske županije 2/01, 6/04 i 2/05).<br />
Također se temeljem članka 48. Zakona o prostornom uređenju i gradnji (NN<br />
76/07) utvrđuje da su zaštićeno obalno područje mora (ZOP), zaštićene<br />
prirodne vrijednosti i kulturnopovijesne cjeline od posebnog interesa za Državu.<br />
U skladu sa Zakonom su utvrđeni uvjeti i mjere za unapređenje zaštićenog<br />
obalnog područja mora u svrhu njegove zaštite, svrhovitog, održivog i<br />
gospodarski učinkovitog korištenja. Kriteriji i uvjeti uređenja prostora obvezni su<br />
parametri i primjenjuju se u postupku izrade i donošenja prostornih planova,<br />
odnosno u postupku izrade Izmjena i dopuna istih za zaštićeno obalno<br />
područje, time u postupku izrade Izmjena i dopuna i ovog <strong>plana</strong>.<br />
Zaštićeno obalno područje (ZOP) obuhvaća pojas kopna u širini od 1000 m od<br />
obalne crte, pojas mora u širini 300 m od obalne crte i sve otoke. Obalni pojas<br />
je utvrđen ovim Izmjenama i dopunama <strong>plana</strong> i ucrtan u kartografskim<br />
prikazima. Temeljem Zakon, planiranje i uređenje prostora unutar ZOP-a će se<br />
temeljiti na sljedećim smjernicama:<br />
- očuvati i sanirati ugrožena područja prirodnih, kulturnopovijesnih i tradicijskih<br />
vrijednosti obalnog i zaobalnog krajolika, te poticati prirodnu obnovu šuma i<br />
autohtone vegetacije<br />
- odrediti mjere zaštite okoliša na kopnu i u moru, te osobito zaštititi resurse<br />
pitke vode<br />
- osigurati slobodan pristup obali, prolaz uz obalu, te javni interes u korištenju,<br />
osobito pomorskog dobra<br />
- očuvati nenaseljene otoke i otočiće prvenstveno za poljoprivredne djelatnosti,<br />
rekreaciju, organizirano posjećivanje, istraživanje i bez građevinskih područja<br />
- uvjetovati razvitak osobito javne infrastrukture zaštitom i očuvanjem vrijednosti<br />
krajolika<br />
- ograničiti međusobno povezivanje i dužobalno proširenje postojećih<br />
građevinskih područja, odnosno planirati nova građevinska područja izvan<br />
površina koje su u naravi šume<br />
- sanirati napuštena ekspoatacijska polja mineralnih sirovina i proizvodna<br />
područja prvenstveno pejzažnom rekultivacijom ili ugostiteljsko-turističkm i<br />
sportsko-rekreaciskom namjenom<br />
Na kraju poglavlja se dodaje sljedeće:<br />
U periodu od 2002.g do danas usvojeni su ili su pred usvajanjem sljedeći<br />
prostorni planovi:<br />
- Prostorni plan uređenja Grada Benkovca („Službeni glasnik Zadarske<br />
županije“ 1/2003)<br />
- Detaljni plan uređenja „Kukalj“ – Benkovačko selo („Službeni glasnik<br />
Zadarske županije“ 2/2002 i 2/2007 (Izmjene i <strong>dopune</strong>))<br />
- Detaljni plan uređenja „Ograde“ – Smilčić („Službeni glasnik Zadarske<br />
županije“ 2/2002 i 2/2007 (Izmjene i <strong>dopune</strong>))<br />
- Detaljni plan uređenja „Gaj“ – Miranje („Službeni glasnik Zadarske<br />
županije“ 4/2002 i 2/2007(Izmjene i <strong>dopune</strong>))<br />
- Detaljni plan uređenja „Buković gaj“ – Buković („Službeni glasnik<br />
Zadarske županije“ 4/2002 i 2/2007 (Izmjene i <strong>dopune</strong>))<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
5
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
- Detaljni plan uređenja „Poslovno industrijske zone Šopot“ („Službeni<br />
glasnik Grada Benkovca“ 4/2005)<br />
- Detaljni plan uređenja „Poslovno industrijske zone Veljani“ („Službeni<br />
glasnik Grada Benkovca“ 4/2005 i 2/2006 (Izmjene i <strong>dopune</strong>))<br />
- Detaljni plan uređenja „Baćini bajami“ – Benkovac („Službeni glasnik<br />
Grada Benkovca“ 2/2006)<br />
- Detaljni plan uređenja „Poslovno industrijske zone Raštević“ („Službeni<br />
glasnik Grada Benkovca“ 1/2007)<br />
- Urbanistički plan uređenja <strong>grada</strong> Benkovca („Službeni glasnik Grada<br />
Benkovca“ 1/2007)<br />
- Detaljni plan uređenja „Poslovna zona - Benkovačko selo“<br />
Navedena prostorno planska dokumentacija potvrđuje kvalitetan odnos prema<br />
prostoru, te sve veću pokrivenost prostora neophodnim prostornim planovima, a<br />
sa izvorištem u Prostornom planu Grada Benkovca. Izmjenom i dopunom tog<br />
<strong>plana</strong> nastavlja se orijentacija planskog sagledavanja prostora, te daljnje<br />
planiranje istog na svim značajnijim površinama koje će se utvrditi u grafičkom<br />
dijelu i Odredbama Izmjena i dopuna <strong>plana</strong>.<br />
• U tekstualnom dijelu <strong>plana</strong> - I. OBRAZLOŽENJE/ 1. POLAZIŠTA/ 1.1.<br />
POLOŽAJ ZNAČAJ I POSEBNOST PODRUČJA GRADA U ODNOSU NA<br />
PROSTOR I SUSTAVE ŽUPANIJE I DRŽAVE/ 1.1.4. OCJENA STANJA,<br />
MOGUĆNOSTI I OGRANIČENJA RAZVOJA U ODNOSU NA<br />
DEMOGRAFSKE I GOSPODARSKE PODATKE TE PROSTORNE<br />
POKAZATELJE<br />
Zamjenjuje se dio teksta:<br />
„Uvjetovano navedenim slijedom događaja realno stanje na terenu moći će se<br />
utvrditi tek temeljem sljedećeg popisa stanovnika.<br />
Zbog nedostatka drugih službenih podataka za potrebe izrade ovoga <strong>plana</strong><br />
izrađivač je upućen na jedine službene podatke.“<br />
sa sljedećim tekstom:<br />
Popisom stanovništva 2001.g. potvrđeno je opća demografska slika na cijelom<br />
prostoru Grada Benkovca koju generalno karakteriziraju pad broja stanovnika u<br />
svim naseljima, nešto manji u naseljima sa većinskim hrvatskim stanovništvom,<br />
a velikim sa pretežno srpskim stanovništvom. Ipak stanje se bitno popravlja u<br />
odnosu na ratni period i period neposredno poslije rata (za koji nemamo<br />
službenih demografskih podataka). Cijenimo da su još uvijek najkvalitetniji<br />
demografski pokazatelji iz popisa stanovništva 1991.g., te ćemo i nadalje<br />
koristiti iste kao polaznu osnovu planiranja prostora u tekućem planskom<br />
razdoblju.<br />
U dijelu poglavlja pod podnaslovom - Postojeća infrastruktura/ Vodoopskrba<br />
mijenja se cijeli dio kako slijedi:<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
6
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Vodoopskrba<br />
Postojeći vodoopskrbni sustav preko kojeg se riješava vodoopskrba na<br />
području Grada Benkovca je složen sustav koji čini nekoliko tehničkotehnoloških<br />
cjelina koje se međusobno isprepliću.<br />
Područje vodoopskrbe je pod kontrolom komunalnog poduzeća “Vodovod i<br />
odvodnja” d.o.o. Benkovac.<br />
U sklopu postojećeg vodoopskrbnogi sustava izgrađen je niz vodovodnih mreža<br />
s pratećim vodnim građevinama tako da postojeća opskrbljenost stanovništva<br />
iznosi 65%.<br />
Do sada su na ovom području izgrađene sljedeće vodne građevine:<br />
• crpna postaja “Karin”,<br />
• vodospremnik (prekidna komora) “Vojvodić” zapremine V=2x500 m 3 , k.d.<br />
265,00 mn.m.,<br />
• vodospremnik “Atlagić” zapremine V=2x1000 m 3 , k.d. 248,00 mn.m.,<br />
• crpna postaja “Atlagić”,<br />
• vodospremnik “Grubića Glavica” zapremine V=3x550 m 3 , k.d. 206,00 mn.m.,<br />
• hidropostaja “Košević”,<br />
• vodospremnik “Ćućur” zapremine V=100 m 3 k.d. 243,00 m.n.m.,<br />
• vodospremnik “Buković Gaj” zapremine V=2 000 m 3 , k.d. 290,00 m.n.m.,<br />
• crpna postaja “Lisičić” ,<br />
• vodospremnik “Lisičić” zapremine V=2000 m 3 , k.d. 350,00 mn.m.,<br />
• vodospremnik “Opačić” zapremine V=2x500 m 3 ,k.d. 231,00 mn.m.,<br />
• crpna postaja “Opačić” (nije u funkciji - devastirana),<br />
• vodospremnik “Dukići” zapremine V=100 m 3 , k.d. 296,50 m.n.m. (nije u<br />
funkciji - devastiran).<br />
Voda za vodoopskrbu na području Grada Benkovca dobavlja se najvećim<br />
dijelom sa zahvata na rijeci Zrmanji preko ogranka regionalnog vodovoda<br />
Zrmanja – Zadar i s izvorišta Kakma preko lokalnog vodovoda.<br />
Naselje Radošinovci, koje teritorijalno pripada Gradu Benkovcu, priključeno je<br />
na vodoopskrbni sustav Općine Stankovci koji dobavlja vodu s rijeke Krke.<br />
Opskrba s izvorišta Kakma<br />
Izvorište Kakma sastoji se od tri vrela i najveći je lokalni izvor na ovom području<br />
Zadarske županije.<br />
Danas je izvorište Kakma potpuno pod koncesijom Biogradskog vodovoda. Pod<br />
tehničkim je nadzorom Biogradskog vodovoda i “Vodovod i odvodnja” d.o.o.<br />
Benkovac. Prema Benkovcu crpi se max. 38 l/s.<br />
Iz crpne postaje “Kakma” voda se preko tlačnog cjevovoda ACC DN 200 mm<br />
najprije tlači do vodospremnika “Polača”, koji je nedovoljnog kapaciteta i<br />
nepovoljne kote za adekvatnu vodoopskrbu okolnih naselja: Polača, Donja<br />
Jagodnja, Lišane Tinjske i Tinj, pa dolazi do poremećaja u vodoopskrbi<br />
pripadajućeg prostora. U sklopu crpne postaje “Kakma” nalazi se i hidropostaja<br />
za opskrbu naselja Kakma i naselja Stabanj preko tlačnog cjevovoda DN 90<br />
mm.<br />
U sklopu vodospremnika “Polača” (V=2x50 m 3 , k.d. 121,00 m.n.m.) nalazi se i<br />
crpna postaja “Polača” kojom se voda preko tlačnog cjevovoda ACC DN 200<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
7
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
mm pumpa u vodospremnik “Grubića Glavica” (V=3x550 m 3 , k.d. 206,00<br />
m.n.m.).<br />
U sklopu crpne postaje “Polača” nalazi se i hidropostaja za opskrbu naselja<br />
Polača i naselja Tinj.<br />
Naselja: Jagodnja Gornja, Raštević, Zapužane i dio naselja Šopot spojeni su<br />
direktno na tlačni cjevovod ACC DN 200 mm, preko instaliranih klasičnih reducir<br />
ventila.<br />
Opskrba s ogranka regionalnog vodovoda Zrmanja-Zadar<br />
Na području Grada Obrovca kod lokaliteta Bravar odvaja se ogranak s<br />
regionalnog vodovoda Zrmanja-Zadar preko kojeg se transportira voda prema<br />
području Grada Benkovca.<br />
Preko crpne postaje “Karin” voda se pumpa tlačnim cjevovodom ACC DN 300<br />
mm u smjeru <strong>grada</strong> Benkovca i najprije dolazi u vodospremnik “Vojvodić”<br />
(V=2x500 m 3 , k.d. 265,00 m.n.m.).<br />
Iz vodospremnika “Vojvodić” granaju se dva gravitacijska cjevovoda. Jedan je<br />
za smjer Korlat-Biljane Donje, a drugi za smjer Benkovac.<br />
Gravitacijski cjevovod za smjer Korlat-Biljane Donje je ACC DN 250 i 200 mm.<br />
Na kraju cjevovoda je prekidna komora “Opačić” (V=2x500 m 3 , k.d. 231,00<br />
m.n.m.), te crpna postaja “Opačić”, za koju je predviđeno da pumpa prema<br />
vodospremniku “Dukići” (V=100 m 3 , k.d. 296,50 m.n.m.). Vodospremnik “Dukići”<br />
i crpna postaja “Opačić” nisu u funkciji i potrebno je izvršiti njihovu sanaciju.<br />
Gravitacijskim cjevovodom DN 400 mm za smjer Benkovac voda najprije dolazi<br />
do vodospremnika “Atlagić” (V=2x1000 m 3 , k.d. 248,00 m.n.m.), koji je glavni<br />
kompenzacijski vodospremnik za naselja prema Općini Stankovci, a dijelom i za<br />
visoku zonu Benkovca.<br />
Zatim se ovaj cjevovod produžuje do vodospremnika “Grubića Glavica”<br />
(V=3x550 m 3 , k.d. 206,00 m.n.m.) i dalje prema naselju Pristeg i Općini<br />
Stankovci. Ovaj cjevovod je zatvoren na lokaciji prije naselja Budak, pa se sada<br />
naselje Radošinovci opskrbljuju sa šibenskog područja.<br />
Vodospremnik “Grubića Glavica”, koji je centralni vodospremnik opskrbe niske<br />
zone <strong>grada</strong> Benkovca, puni se iz dva smjera: iz smjera s ogranka Regionalnog<br />
vodovoda sjeverne Dalmacije, a preko cjevovoda DN 400 mm iz vodospremnika<br />
“Atlagić” i iz smjera s izvorišta Kakma, a preko tlačnog cjevovoda ACC DN 200<br />
mm iz vodospremnika “Polača”.<br />
Kad se ovaj vodospremnik napuni i ugase pumpe iz crpne postaje “Polača”<br />
tlačni cjevovod postaje gravitacijski i opskrbljuje dio <strong>grada</strong> i usputna naselja koja<br />
su spojena na ovaj tlačni cjevovod.<br />
Funkcioniranje sustava na lokaciji Grubića Glavica nije do kraja riješeno jer ne<br />
postoji regulacija ulijeva u vodospremnik “Grubića Glavica” iz smjera<br />
vodospremnika “Atlagić” pa se javljaju slučajevi da niska zona <strong>grada</strong> Benkovca<br />
dođe pod visoki tlak ovog vodospremnika “. Stoga je uzvodno kod naselja Kula<br />
Atlagić izgrađen bypass (obvod) preko kojeg se kontrolira protok prema<br />
Benkovcu.<br />
Na obvodu u Kuli Atlagić spojen je i cjevovod za Benkovačko selo, Kulu<br />
Atlagića, dio Bukovića i visoku zonu Grada Benkovca. Visoka i niska zona<br />
<strong>grada</strong> Benkovca odvojene su zasunima.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
8
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Iznad <strong>grada</strong> Benkovca nalazi se vodospremnik “Ćućur” (V=100 m 3 , k.d. 243,00<br />
m.n.m.) koji služi za opskrbu dijela visoke zone <strong>grada</strong> Benkovca. Puni se iz<br />
niske zone <strong>grada</strong> Benkovca preko hidropostaje “Košević”.<br />
Za rješenje vodoopskrbe visoke zone istočnog dijela Benkovačkog područja<br />
planiran je zaseban vodoopskrbni sustav. Do sada su u potpunosti izgrađene<br />
sljedeće vodne građevine: crpna postaja “Atlagić”, tlačni cjevovod DN 300 mm,<br />
vodospremnik “Buković Gaj” (V=2000 m 3 , k.d. 290,00 m.n.m.), gravitacijski<br />
cjevovod DN 350 mm do kraja naselja Buković, nastavak gravitacijskog<br />
cjevovoda DN 350 i 300 mm, crpna postaja “Lisičić” , tlačni cjevovod DN 250<br />
mm i vodospremnik “Lisičić” (V=2000 m 3 , k.d. 350,00 m.n.m.).<br />
Opskrba s rijeke Krke<br />
Naselje Radošinovci, koje teritorijalno pripada Gradu Benkovcu, ima za sada<br />
riješenu vodoopskrbu sa šibenskog područja.<br />
S regionalnog cjevovoda DN 700 mm Šibenik-Zadar, koji je izgrađen u vrijeme<br />
Domovinskog rata, izgrađen je cjevovodni pravac crpna postaja “Štadin” -<br />
vodospremnik “Zibonoga” – naselja Stankovci – naselje Piramatovci, te ogranci<br />
do pojedinih naselja.<br />
Postojeći cjevovod DN 300 mm od vodospremnika “Atlagić” do naselja<br />
Stankovci je zatvoren na lokaciji prije naselja Budak, a vodoopskrba naselja na<br />
području Općine Stankovci (Budak i Stankovci) i naselja Radošinovci na<br />
području Grada Benkovca se vrši iz vodospremnika “Zibonoga”.<br />
Od 1998. godine o vodoopskrbi se brine komunalno poduzeće “Vodovod i<br />
odvodnja” Šibenik.<br />
Lokalna izvorišta<br />
Na području Grada Benkovca postoji više izvorišta različitih hidrauličkotehničkih<br />
karakteristika, ali nijedno nije uključeno u javnu vodoopskrbu.<br />
Najznačajnija su: izvorište Kožlovac i izvorište Golubinka.<br />
Izvorište Kožlovac nalazi se u naselju Kožlovac na koti od cca 180 m.n.m., min.<br />
kapaciteta 2-15 l/s. Izvorište nije u javnoj funkciji, ali se voda neorganizirano<br />
koristi za punjenje cisterni i transport vode za područja bez vodoopskrbe. Prije<br />
kaptiranja izvorišta Kakma i izgradnje ogranka s Regionalnog vodovoda<br />
Zrmanja-Zadar voda s ovog izvorišta koristila se je za vodoopskrbu <strong>grada</strong><br />
Benkovca. Voda je gravitacijski tekla do crpne postaje “Magaredar” iz koje se je<br />
tlačila u vodospremnik “Ćućur”. Objekte na izvorištu treba temeljito sanirati.<br />
Izvorište Golubinka nalazi se u blizini naselja Bjelina na koti od cca 280 m.n.m.,<br />
kapaciteta 8-12 l/s. Izvorište nikada nije eksploatirano niti detaljnije istraženo.<br />
Dio stanovništva još uvijek rješava vodoopskrbu sakupljanjem kišnice u<br />
individualnim cisternama izgrađenim u sklopu stambenih objekata, ili<br />
korištenjem vode iz bunara, što ne omogućava korištenje potpuno ispravne i<br />
higijenski zdrave vode.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
9
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Projektna dokumentacija<br />
Za rješenje vodoopskrbe ovog područja izrađena je brojna projektna<br />
dokumentacija, često parcijalne prirode, koja je svojevremeno imala adekvatnu<br />
ulogu u planiranju razvoja vodoopskrbnog sustava.<br />
Za područje Grada Benkovca i okolno šire pripadajuće područje izrađena je<br />
znatna projektna dokumentacija, od koje je najznačajnija:<br />
• Idejno rješenje “Vodoopskrba područja u zoni odgovornosti Vodovod i<br />
odvodnje d.o.o. Benkovac”, izrađeno 2004. godine od “Infra projekt” d.o.o. iz<br />
Splita,<br />
• Idejno rješenje “Vodoopskrba istočnog pravca regionalnog sustava<br />
zadarskog zaleđa”, izrađeno 2003. godine od “Hidroprojekt-ing” iz Zagreba,<br />
• Idejno rješenje “Vodoopskrbni podsustav Polačkog bazena”, izrađeno 2002.<br />
godine od “Hidroprojekt-ing” iz Zagreba,<br />
• Elaborat “Postojeće stanje vodoopskrbe na Benkovačkom području”, izrađen<br />
2001. godine od “Hidroprojekt-ing” iz Zagreba,<br />
• Idejno rješenje “Istočni podsustav vodoopskrbe, verzija 1”, izrađeno 1997.<br />
godine od “Hidroprojekt-ing” iz Zagreba,<br />
• Idejno rješenje “Hidraulička analiza visoke i niske zone Benkovca”, izrađeno<br />
1988. godine od “Geoprojekt” iz Splita,<br />
• Idejno rješenje “Vodoopskrba općine Benkovac”, izrađeno 1985. godine od<br />
“VRO” iz Splita,<br />
• Tehnička dokumentacija vodoopskrbe istočnog dijela općine Benkovac,<br />
izrađena 1988. godine od “Geoprojekt” iz Splita,<br />
• Izvedbeni projekti sustava V. “Atlagić” – V. “Lisičić” s ograncima, izrađeni<br />
1988. godine od “Geoprojekt” iz Splita,<br />
• Projekt “CS Karin – sanacija vodoopskrbnog smjera za Novigrad”, izrađen<br />
2003. godine od “Hidroprojekt-ing” iz Zagreba,<br />
• Elaborat “Preliminary assessment of water supply conditions, koji je izrađen<br />
preko donacije.<br />
• U tekstualnom dijelu <strong>plana</strong> - I. OBRAZLOŽENJE/ 2. CILJEVI<br />
PROSTORNOG RAZVOJA I UREĐENJA/ 2.1. CILJEVI PROSTORNOG<br />
RAZVOJA ŽUPANIJSKOG ZNAČAJA/ 2.1.1. RAZVOJ GRADOVA I OSTALIH<br />
NASELJA POSEBNIH FUNKCIJA I INFRASTRUKTURNIH SUSTAVA/<br />
RAZVOJ INFRASTRUKTURNIH SUSTAVA/ Vodoopskrba<br />
Mijenja se cijeli dio kako slijedi:<br />
Vodoopskrba<br />
Postojeći sustav regionalnog vodovoda “Zrmanja-Zadar” s magistralnim<br />
ogrankom Benkovac-Stankovci i dalje će imati najznačajniju ulogu u rješavanju<br />
vodoopskrbe na cjelokupnom prostoru Grada Benkovca. Zbog toga treba<br />
provesti pravovremenu dogradnju i modernizaciju ovog sustava, uz izgradnju<br />
svih potrebnih dovodnih cjevovoda, mjesnih vodovodnih mreža i svih pratećih<br />
vodnih građevina preko kojih će se omogućiti distribucija potrebnih količina<br />
vode do svih potrošača.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
10
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Kako benkovački vodovodni sustav graniči s okolnim susjednim postojećim<br />
vodovodnim sustavima (šibenski, obrovački i kistanjski) treba tehničkim<br />
rješenjima omogućiti njihovo međusobno povezivanje.<br />
Na taj način stvorit će se pretpostavke za razvoj globalnog zajedničkog<br />
višenamjenskog kontrolno-regulacijskog vodoopskrbnog sustava u koji će biti<br />
uključeni svi poznati izvorišni kapaciteti na području koje okružuje Ravne<br />
kotare: Zrmanja, Kakma Jaruga, Miljacka i Krka i preko kojeg će se moći vršiti<br />
transport i distribucija dovoljnih količina najjeftinije vode u više smjerova ovisno<br />
o stvarnim zahtjevima i potrebama potrošača u svim razdobljima godine.<br />
• U tekstualnom dijelu <strong>plana</strong> - I. OBRAZLOŽENJE/ 2. CILJEVI<br />
PROSTORNOG RAZVOJA I UREĐENJA/ 2.1. CILJEVI PROSTORNOG<br />
RAZVOJA ŽUPANIJSKOG ZNAČAJA/ 2.1.3. OČUVANJE EKOLOŠKE<br />
STABILNOSTI I VRIJEDNIH DIJELOVA OKOLIŠA<br />
Nakon rečenice:<br />
„U cilju zaštite i očuvanja ekološke stabilnosti i vrijednih dijelova okoliša<br />
potrebno je primijeniti sljedeće zakone:“<br />
popis zakona treba zamijeniti sljedećim:<br />
- Zakon o zaštiti okoliša<br />
- Zakon o zaštiti zraka<br />
- Zakon o zaštiti od buke<br />
- Zakon o zaštiti prirode<br />
- Zakon o zaštiti od požara<br />
- Zakon o šumama<br />
- Zakon o poljoprivrednom zemljištu<br />
- Zakon o vodama<br />
- Zakon o otpadu<br />
• U tekstualnom dijelu <strong>plana</strong> - I. OBRAZLOŽENJE/ 2. CILJEVI<br />
PROSTORNOG RAZVOJA I UREĐENJA/ 2.2. CILJEVI PROSTORNOG<br />
RAZVOJA GRADSKOG ZNAČAJA/ 2.2.3. RAZVOJ NASELJA, DRUŠTVENE,<br />
PROMETNE I KOMUNALNE INFRASTRUKTURE/ Vodoopskrba<br />
Mijenja se cijeli dio kako slijedi:<br />
Vodoopskrba<br />
Budući da područjem Grada Benkovca prolazi već izgrađeni ogranak<br />
magistralnog cjevovoda Benkovac-Zadar koji ulazi u sastav vodoopskrbnog<br />
regionalnog sustava “Zrmanja-Zadar” konačno kvalitetno rješenje vodoopskrbe<br />
svih naselja na ovom području zasniva se u prvom redu na dovođenju vode s<br />
rijeke Zrmanje.<br />
Količina vode od 138,89 l/s koja je potrebna za rješenje vodoopskrbe na<br />
području Grada Benkovca u planskom periodu može se osigurati preko crpne<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
11
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
postaje “Karin” (120,00 l/s), preko crpne postaje “Grgurica” (21,80 l/s) i iz<br />
izvorišta Kakma (30,00 l/s).<br />
Dodatne količine vode mogu se osigurati uključivanjem u vodoopskrbni sustav<br />
lokalna izvorišta (Kožlovac i Golubinka), te dobavom vode iz okolnih<br />
vodovodnih sustava (obrovački, kistanjski i šibenski).<br />
Razvoj benkovačkog vodovodnog sustava treba temeljiti na nekoliko tehničkotehnoloških<br />
cjelina što zahtjeva izgradnju više vodovodnih podsustava sa svim<br />
potrebnim vodnim građevinama (vodospremnici, crpne postaje, dovodni<br />
cjevovodi, mjesna vodovodna mreža) koji će biti međusobno povezani, i to<br />
prema sljedećoj prostornoj podjeli:<br />
• sjeverozapadni dio na kojem se rješava vodoopskrba naselja: Korlat, Gornje<br />
Biljane, Smilčić, Donje Biljane, Donji Kašić, Islam Grčki i Donji Karin, te dio<br />
naselja Kula Atlagić,<br />
• jugozapadni dio (područje Polačkog bazena) na kojem se rješava<br />
vodoopskrba naselja: Nadin, Zagrad, Raštević, Zapužane, Lišane Tinjske i<br />
Tinj,<br />
• središnji dio (područje <strong>grada</strong> Benkovaca) na kojem se rješava vodoopskrba<br />
naselja: grad Benkovac, Benkovačko Selo, Buković, Podgrađe, Šopot i<br />
Podlug, te dio naselja Kula Atlagić,<br />
• jugoistočni dio na kojem se rješava vodoopskrba naselja: grad Benkovac,<br />
Benkovačko Selo, Buković, Podgrađe, Šopot i Podlug, te dio naselja Kula<br />
Atlagić,<br />
• sjeveroistočni dio na kojem se rješava vodoopskrba naselja: Lisičić, Brgud,<br />
Popovići, Rodaljice, Bruška, Bjelina i Medviđa.<br />
Potrebno je izraditi projektnu dokumentaciju radi iznalaženja tehničkih rješenja<br />
za međusobno povezivanje benkovačkog vodovodnog sustava s okolnim<br />
susjednim vodovodnim sustavima (šibenski, obrovački i kistanjski), a radi<br />
dobivanja dovoljnih količina vode u svim razdobljima godine.<br />
Vodne građevine moraju se graditi etapno tako da svaka etapa predstavlja<br />
funkcionalnu zaokruženu cjelinu koja se u potpunosti uklapa u konačno<br />
tehničko rješenje vodoopskrbe.<br />
• U tekstualnom dijelu <strong>plana</strong> - I. OBRAZLOŽENJE/ 2. CILJEVI<br />
PROSTORNOG RAZVOJA I UREĐENJA/ 2.3. CILJEVI PROSTORNOG<br />
UREĐENJA NA PODRUČJU GRADA/ 2.3.3. UNAPREĐENJE UREĐENJA<br />
NASELJA I KOMUNALNE INFRASTRUKTURE/ Vodoopskrba<br />
Mijenja se cijeli dio kako slijedi:<br />
Vodoopskrba<br />
U svim naseljima treba izgraditi mjesnu vodovodnu mrežu od vodovodnih cijevi<br />
od kvalitetnog vodovodnog materijala kako bi se postigla maksimalna sigurnost,<br />
trajnost pogona i osigurala zaštita zdravlja ljudi.<br />
Vodovodna mreža mora se graditi etapno, tako da svaka etapa predstavlja<br />
funkcionalnu cjelinu koja se uklapa u konačno tehničko rješenje.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
12
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Također se mora izvršiti i sanacija najgorih dionica postojećih cjevovoda<br />
koristeći kvalitetan cijevni materijal.<br />
Sva lokalna izvorišta treba zaštititi kako bi se njihova voda mogla i dalje koristiti<br />
za napajanje stoke, za razne tehnološke potrebe, ili za vodoopskrbu u<br />
izvanrednim situacijama.<br />
• U tekstualnom dijelu <strong>plana</strong> - I. OBRAZLOŽENJE/ 3. PLAN PROSTORNOG<br />
UREĐENJA/ 3.2. ORGANIZACIJA PROSTORA I OSNOVNA NAMJENA I<br />
KORIŠTENJE POVRŠINA/ 3.2.1. ISKAZ PROSTORNIH POKAZATELJA ZA<br />
NAMJENU POVRŠINA<br />
Mijenja se cijela tablica na sljedeći način:<br />
Red.<br />
broj<br />
Naziv županije/općine/<strong>grada</strong><br />
GRAD BENKOVAC<br />
1.0. ISKAZ PROSTORNIH POKAZATELJA<br />
ZA NAMJENU POVRŠINA<br />
1.1. Građevinska područja ukupno/<br />
izgrađeni dio GP<br />
ukupno<br />
Oznaka<br />
Ukupno<br />
ha<br />
GP 3594<br />
3354<br />
% od površine<br />
<strong>grada</strong><br />
6,9<br />
6,5<br />
stan/ha<br />
ha/stan*<br />
7,34<br />
8,86<br />
1.2. Izgrađene strukture van građevinskog<br />
područja<br />
ukupno<br />
1246,67<br />
2,37 21,49<br />
R<br />
I<br />
E3<br />
T2<br />
K2<br />
K3<br />
117,09<br />
270,83<br />
839,09<br />
10,38<br />
8,79<br />
0,49<br />
1.3. Poljoprivredne površine ukupno<br />
- obradive P 16621 32,2<br />
*<br />
0.63<br />
1.4 Šumske površine ukupno<br />
- zaštitne<br />
- ostale<br />
Š 18157 35,19 0,69*<br />
1.4. Ostale površine ukupno<br />
- prometnice<br />
- vodene površine V 95 0,18 0,004*<br />
1.5. Ostale površine ukupno<br />
- poljoprivredne i šumske<br />
površine<br />
- posebne namjene N<br />
11905<br />
10519<br />
1386<br />
23,10<br />
20,41<br />
2,69<br />
GRAD UKUPNO 51619 100<br />
0,45*<br />
0,4*<br />
0,05*<br />
*<br />
1.96<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
13
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
• U tekstualnom dijelu <strong>plana</strong> - I. OBRAZLOŽENJE/ 3. PLAN PROSTORNOG<br />
UREĐENJA/ 3.4. UVJETI KORIŠTENJA UREĐENJA I ZAŠTITE PROSTORA/<br />
ZAŠTIĆENI DIJELOVI PRIRODE/ GRADITELJSKA POVIJESNO-KULTURNA<br />
BAŠTINA<br />
ZAŠTIĆENI DIJELOVI PRIRODE<br />
Mijenja se cijeli tekst kako slijedi:<br />
Sukladno Zakonu o zaštiti prirode Planom se utvrđuje zaštićeno područje na<br />
prostoru Grada Benkovca:<br />
• Vransko Jezero - Park prirode<br />
Sukladno Zakonu o Zaštiti prirode utvrđuje se značajni krajobraz – preventivna<br />
zaštita za dolinu rijeke Karišnice (dio kanjona)<br />
Planom se predlaže zaštita sljedećih vrijednih prirodnih cjelina:<br />
• Dolina rijeke Kličevice – osobito vrijedan predjel – prirodni krajobraz (dio<br />
kanjona)<br />
• Grubića glavica – osobito vrijedan predjel – park šuma<br />
• Park uz Jankovića kulu – osobito vrijedan predjel –spomenik parkovne<br />
arhitekture<br />
Vransko jezero proglašeno je parkom prirode temeljem Zakona o proglašenju<br />
parka prirode “Vransko jezero” ("Narodne Novine" br. 77/99). Istim zakonom<br />
utvrđene su i granice parka prirode. Sukladno utvrđenim granicama dio parka<br />
prirode “Vransko jezero” nalazi se na prostoru Grada Benkovca.<br />
Kako se radi o prostoru izuzetnih prirodnih vrijednosti zaštićenih visokom<br />
kategorijom zaštite to će se sukladno Zakonu o zaštiti prirode i Zakonu o<br />
prostornom uređenju i gradnji izraditi Prostorni plan područja posebnih obilježja<br />
parka prirode “Vransko jezero” kojim će se utvrditi način korištenja, uređenja i<br />
zaštite prostora, način upravljanja i ponašanja u zaštićenom području Parka, što<br />
je definirano i Pravilnikom o unutarnjem redu Parka.<br />
Dolina Karišnice, kao vrijedna prirodna i prostorna cjelina Planom se definira<br />
kao značajni krajobraz, a sa namjerom postizanja statusa zaštićenog krajolika.<br />
U tom smislu trenutačno je u statusu preventivne zaštite, a u skladu sa<br />
Zakonom o zaštiti prirode.<br />
Za ovaj prostor izrađen je plan područja posebne namjene unutar kojega je<br />
prostor detaljno obrađen sa smjernicama daljnjeg korištenja i zaštite prostora.<br />
Premda plan nije na snazi on predstavlja vrijedan dokument koji se može<br />
koristiti za potrebe zaštite i uređenja područja zaštićenog krajolika. Prostornim<br />
planom uređenja <strong>grada</strong> Benkovca za ovaj prostor se predviđa izrada<br />
urbanističkog <strong>plana</strong> uređenja a na osnovi već izrađene planske dokumentacije.<br />
Dolina Kličevice, isto kao i dolina Karišnice Planom se definira kao osobito<br />
vrijedan predjel – prirodni krajobraz, a sa namjerom postizanja statusa<br />
zaštićenog krajolika. Također se predviđa izrada urbanističkog <strong>plana</strong> uređenja i<br />
za ovaj prostor.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
14
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Grubić-Glavica nalazi se neposredno uz Benkovac. Planom je definiran kao<br />
osobito vrijedan predjel – park šuma. Na ovom lokalitetu vršena je sadnja<br />
borova u nekoliko navrata. Prije drugog svjetskog rata ovdje je sađen crni bor, a<br />
sredinom 50-tih godina alpski i primorski.<br />
Danas je ovaj pošumljeni prostor veličine 10,67 ha. Najveći dio površine je pod<br />
alpskim borom ima nešto čempresa i rašeljke.<br />
Sagledan u cijelosti ovaj prostor ima karakteristike park šume te se u cilju<br />
zaštite zatečene prirodne vrijednosti Planom predlaže navedena kategorija<br />
zaštite.<br />
Park uz Jankovića kulu nalazi se u naselju Islam Grčki. Park je nastao<br />
vjerojatno krajem 18 stoljeća ili početkom 19 na površini od 1,5 ha. Osim<br />
autohtonih vrsta kao što su hrast i brijest najviše je alpskih borova, jablana i<br />
čempresa. Lokacija parka vezana je uz kulu, a najvjerojatnije uvjetovana<br />
blizinom stalne izvorske vode.<br />
Park uz Jankovića kulu je Planom definiran kao osobito vrijedan predjel –<br />
spomenik parkovne arhitekture. Planom se ocjenjuje da se radi o vrijednoj<br />
parkovnoj površini koju je potrebno zaštititi i urediti sukladno predloženoj<br />
kategoriji zaštite.<br />
Na području Grada Benkovca utvrđena su ugrožena i rijetka staništa (vlažne<br />
livade submediteranske vegetacijske zone; ilirsko-submediteranske livade<br />
riječnih dolina; submediteranski i epimediteranski suhi travnjaci; bušici;<br />
kamenjarski pašnjaci i suhi travnjaci eu- i stenomediterana; primorske<br />
termofilne šume i škare medunca; šume običnog crnog bora na dolomitima) za<br />
koje treba provoditi sljedeće mjere očuvanja:<br />
- gospodariti travnjacima putem ispaše i režimom košnje, prilagođenim<br />
stanišnom tipu, uz prihvatljivo korištenje sredstava za zaštitu bilja i<br />
mineralnih gnojiva;<br />
- treba očuvati biološke značajne vrste za stanišni tip te zaštićene i strogo<br />
zaštićene divlje svojte što podrazumijeva neunošenje stranih (alohtonih)<br />
vrsta i genetski modificiranih organizama i osiguranje prikladne brige za<br />
njihovo očuvanje, te sustavno praćenje stanja (monitoring).<br />
U skladu sa zahtjevima očuvanja prirodnog okoliša područje obuhvata<br />
Prostornog <strong>plana</strong> uređenja Grada Benkovca ulazi svojim većim dijelom u<br />
preliminarnu Nacionalnu ekološku mrežu Hrvatske (NEN) i to kao dio<br />
prijelazne zone i središnjih jezgara NEN-a, a odnosi se na područje Vranskog<br />
jezera, sjeverozapadne Dalmacije i šume cera i hrasta medunca oko Vranskog.<br />
Ekološka mreža je sustav funkcionalno povezanih područja važnih za ugrožene<br />
vrste i staništa. Sastoji se od središnje jezgre (sadrže najvrjednija područja za<br />
ugrožene vrste i stanišne tipove u Hrvatskoj i one zaštićene EU Direktivom o<br />
pticama i Direktivom o staništima), koridore poput mostova koji povezuju<br />
središnje jezgre tako da vrste mogu između njih komunicirati i migrirati i<br />
prijelazne zone koje štite ekološku mrežu od mogućih negativnih vanjskih<br />
utjecaja (onečišćenje, isušivanje i drugo). Područja obnove se planiraju kad je<br />
potrebno obnoviti ili ponovo uspostaviti degradirana staništa kao dijelove<br />
ekološke mreže kako bi se osigurala njezina funkcionalnost.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
15
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Nacionalna ekološka mreža na području Grada Benkovca je prikazana u<br />
grafičkom dijelu elaborata Plana, kartografski prikaz br. 3 "Uvjeti za korištenje,<br />
uređenje i zaštitu prostora".<br />
U području obuhvata Grada Benkovca nalaze se dva područja važna za ptice:<br />
„Ravni Kotari“ i Krka i okolni plato“.<br />
Prema Zakonu o zaštiti prirode zabranjeno je branje, skupljanje, uništavanje,<br />
sječa ili iskopavanje samoniklih strogo zaštićenih biljaka i gljiva, te držanje i<br />
trgovina sa istim. Također je zabranjeno hvatati, držati i/ili ubijati strogo<br />
zaštićene životinje. Korištenje strogo zaštićenih divljih svojti dopušteno je na<br />
način i u količini da se njihove populacije na državnoj ili na lokalnoj razini ne<br />
dovedu u opasnost, za što ministar nadležan za zaštitu prirode i ministar<br />
nadležan za poljoprivredu, šumarstvo i vodno gospodarstvo svaki u svom<br />
djelokrugu propisuju mjere zaštite zaštićenih divljih svojti.<br />
Direktiva o pticama donesena je 1979.g. s ciljem očuvanja svih divljih ptičjih<br />
vrsta i njihovih važnih staništa na teritoriju EU.<br />
Direktiva o staništima donesena je 1992.g. s ciljem očuvanja biološke<br />
raznolikost članica EU kroz zaštitu staništa divlje flore i faune.<br />
Crvene knjige ugroženih vrsta objedinjuju podatke o svim svojtama (vrstama ili<br />
podvrstama) koje se smatraju ugroženim temeljem znanstvene procjene prema<br />
međunarodnim kriterijima koje je postavila Međunarodna unija za zaštitu prirode<br />
IUCN.<br />
Prilikom provedbe ovog Plana moraju se konzultirati gore navedeni dokumenti.<br />
Zaštićene i ugrožene vrste za šire područje Grada Benkovca utvrđene su u<br />
sljedećim crvenim knjigama: Crvena knjiga ugroženih sisavaca Hrvatske,<br />
Crvena knjiga ugroženih ptica Hrvatske, Crvena knjiga ugroženih vodozemaca i<br />
gmazova Hrvatske, Crvena knjiga slatkovodnih riba.<br />
Na području Grada Benkovca je također ugroženo i na europskoj razini<br />
zaštićeno Direktivom o staništima sedam tipova staništa. U Hrvatskoj su ista<br />
zaštićena Pravilnikom o vrstama stanišnih tipova, karti staništa, ugroženim i<br />
rijetkim stanišnim tipovima, te o mjerama za očuvanje stanišnih tipova. (Karta<br />
staništa za Grad Benkovac nalazi se u prilogu tekstualnog dijela ovog Plana).<br />
GRADITELJSKA POVIJESNO-KULTURNA BAŠTINA<br />
Nakon dijela teksta<br />
„Prema podacima nadležne Uprave za zaštitu kulturne baštine<br />
Konzervatorskog odjela u Zadru na prostoru Grada Benkovca nalaze se<br />
sljedeća nepokretna kulturna dobra:...“<br />
spisak nepokretnih kulturnih dobara treba nadopuniti sljedećim:<br />
Benkovačko selo<br />
dio seoskog naselja<br />
Bjelina<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
prapovijesni lokalitet Gradina<br />
crkva Sv. Petke (Paraskeve)<br />
16
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Lisičić<br />
Nadin<br />
Podgrađe<br />
Podlug<br />
Radošinovci<br />
Smilčić<br />
Šopot<br />
Tinj<br />
Zagrad<br />
seosko naselje – zaseoci Bačići, Uskoci i Žilići<br />
gradina – Vijenac<br />
gradina – Nedinum (Nadin)<br />
gradina – Križova glavica<br />
seosko naselje Čerine<br />
dio seoskog naselja<br />
ostaci gradinskog naselja – brdo Visoka<br />
dio seoskog naselja<br />
neolitsko naselje – položaj Barica<br />
kaštel – civilna građevina<br />
arheološki lokalitet – Dračice<br />
arheološki ostaci crkve Sv. Petra – Bubnjane<br />
mlin u blizini izvorišta Kakma – pojedinačna etnološka građevina<br />
seosko naselje – zaseok Erlići<br />
seosko naselje<br />
rimska vila ispred crkve SV. Marije<br />
srednjovjekovna nekropola na Bašića zemlji<br />
starohrvatska nekropola na padini Runjavice<br />
• U tekstualnom dijelu <strong>plana</strong> - I. OBRAZLOŽENJE/ 3. PLAN PROSTORNOG<br />
UREĐENJA/ 3.4. UVJETI KORIŠTENJA UREĐENJA I ZAŠTITE PROSTORA/<br />
3.4.1. ISKAZ POVRŠINA ZA POSEBNO VRIJEDNA I/ILI OSJETLJIVA<br />
PODRUČJA I PROSTORNE CJELINE<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
17
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Tablica se mijenja kako slijedi:<br />
Red.<br />
broj<br />
Naziv županije/općine/<strong>grada</strong><br />
GRAD BENKOVAC<br />
Oznaka Ukupno<br />
ha<br />
% od površine<br />
<strong>grada</strong><br />
2.0. ZAŠTIĆENE CJELINE<br />
2.1. Zaštićena prirodna baština<br />
- park prirode<br />
PP 463<br />
0.9<br />
- značajni krajobraz<br />
84,61<br />
0,16<br />
- osobito vrijedan predjel:<br />
• prirodni krajobraz<br />
41,54<br />
0,08<br />
• park šuma<br />
10,67<br />
0,02<br />
• spomenik parkovne<br />
1,5<br />
0,003<br />
arhitekture<br />
2.2. Zaštićena graditeljska baština<br />
- arheološka područja 185,02 0,35<br />
Grad ukupno 51619 100<br />
Napomena ispod tablice se briše.<br />
*<br />
*<br />
*<br />
stan/ha<br />
ha/stan*<br />
0,02<br />
0,003<br />
0,001<br />
-<br />
-<br />
0,007<br />
• U tekstualnom dijelu <strong>plana</strong> - I. OBRAZLOŽENJE/ 3. PLAN PROSTORNOG<br />
UREĐENJA/ 3.5. RAZVOJ INFRASTRUKTURNIH SUSTAVA/ 3.5.1.<br />
PROMETNI INFRASTRUKTURNI SUSTAV/ 3.5.1.6. Telekomunikacijski<br />
promet<br />
Dio teksta:<br />
„Za novu lokaciju baznih postaja pokretnih komunikacija (sustavi mobitel<br />
NMT450 i GSM CRONET) planirana je pogodnija lokacija u Benkovačkom Selu,<br />
sa koje se postiže bolja pokrivenost signalom.“<br />
se mijenja i glasi:<br />
U razvoju postojećih javnih sustava pokretnih komunikacija planira se daljnje<br />
poboljšanje pokrivanja, povećanje kapaciteta mreža i uvođenja novih usluga i<br />
tehnologija (UMTS i sustavi slijedećih generacija). Uz postojeće i trenutno<br />
planirane lokacije osnovnih postaja, na području obuhvata Prostornog <strong>plana</strong><br />
uređenja <strong>grada</strong> Benkovca, istim se u skladu sa potrebama i daljnjim razvojem<br />
mreža pokretnih komunikacija predviđa izgradnja i postavljanje dodatnih<br />
osnovnih postaja, koje se mogu instalirati u građevinskim područjima i izvan<br />
njih, vodeći računa o skladnom uklapanju u urbani i prirodni okoliš.<br />
Infrastrukturu pokretnih telekomunikacijskih mreža za svoje potrebe izgrađuju<br />
koncesionari na području mobilnih telekomunikacijskih mreža. Izgradnja takvih<br />
objekata ulazi u red građevina od državne važnosti, jer prema Zakonu i<br />
Pravilniku o javnim telekomunikacijama u pokretnoj mreži, područje pokrivanja<br />
mreže mora sadržavati sva županijska središta, gradove i naselja, kao i važnije<br />
cestovne i željezničke prometne pravce, te važnije plovne putove na<br />
unutrašnjim vodama i teritorijalnom moru Republike Hrvatske. Zbog potrebe<br />
izgradnje i nadogradnje infrastrukture pokretnih telekomunikacijskih mreža,<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
18
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
grade se objekti takve telekomunikacijske infrastrukture, uz poštivanje uvjeta<br />
građenja koji su zakonom propisani za takve vrste građevina.<br />
• U tekstualnom dijelu <strong>plana</strong> - I. OBRAZLOŽENJE/ 3. PLAN PROSTORNOG<br />
UREĐENJA/ 3.5. RAZVOJ INFRASTRUKTURNIH SUSTAVA/ 3.5.3.<br />
VODNOGOSPODARSKI SUSTAV/ 3.5.3.1. Vodoopskrba<br />
Mijenja se cijeli dio kako slijedi:<br />
Vodoopskrba<br />
U ovom Prostornom planu uređenja Grada Benkovca prihvaćena je koncepcija<br />
razvoja vodoopskrbe definirana i razrađena u idejnom rješenju “Vodoopskrba<br />
područja u zoni odgovornosti Vodovod i odvodnja d.o.o. Benkovac”, izrađenom<br />
2004. godine od “Infra projekt” d.o.o. iz Splita.<br />
Obzirom na topografske karakteristike terena, postojeću izgrađenost<br />
vodovodnog sustava i važeću projektnu dokumentaciju vodoopskrba naselja na<br />
cjelokupnom području Grada Benkovca trajno i kvalitetno se rješava preko<br />
nekoliko tehničko-tehnoloških cjelina, a prema sljedećoj prostornoj raspodjeli:<br />
• sjeverozapadni dio,<br />
• jugozapadni dio (područje Polačkog bazena),<br />
• središnji dio (područje <strong>grada</strong> Benkovaca),<br />
• jugoistočni dio i<br />
• sjeveroistočni dio.<br />
Centralna razdjelnica ovih područja je sam grad Benkovac, gdje se sastaju i<br />
razdvajaju svi postojeći i budući vodoopskrbni pravci.<br />
Sjeverozapadno područje<br />
Sjeverozapadno područje Grada Benkovca ulazi u sastav šireg okolnog<br />
područja Zadarske županije koje obuhvaća i područja općina: Novigrad,<br />
Posedarje, Zemunik Donji, Galovac, Škabrnje, Sukošan i Sveti Filip i Jakov.<br />
Tehničko rješenje vodoopskrbe obrađeno je u idejnom rješenju “Vodoopskrba<br />
istočnog pravca regionalnog sustava zadarskog zaleđa”, izrađenom 2003.<br />
godine od “Hidroprojekt-ing” iz Zagreba.<br />
Vodoopskrba ovog područja je iz dva smjera. Jedan smjer je preko crpne<br />
postaje “Grgurica”, a drugi preko vodospremnika “Vojvodić”, odnosno s ogranka<br />
magistralnog cjevovoda CP “Karin” – vodospremnik “Atlagić”. Razgraničenje<br />
sustava opskrbe iz CP “Grgurica” i sustava iz vodospremnika “Vojvodić” je<br />
ogranak u naselju Islam Grčki prema vodospremniku “Podgradina”.<br />
Iz sustava CP “Grgurica” izravno se u konačnosti rješava vodoopskrba dijela<br />
naselja Islam Grčki i naselja: Biljane Donje, Nadin, Raštević, Zagrad i<br />
Zapužane.<br />
Naselje Lišane Tinjske i naselje Tinj, kao i Općina Polača, opskrbljuju se preko<br />
vodospremnika “Polača nova”, koja se u ovisnosti o uspostavi modela<br />
upravljanja može puniti iz sustava CP “Grgurica”, ili iz sustava s izvorišta<br />
Kakma.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
19
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Preko spoja na tlačno-gravitacijski cjevovod CP “Polača nova” - vodospremnik<br />
“Grubića Glavica” ostavljena je mogućnost opskrbe vodom i <strong>grada</strong> Benkovca iz<br />
ovog sustava.<br />
Opskrba se vrši preko magistralnog cjevovoda trasa kojeg je duž koridora<br />
autoceste A1, s početkom u crpnoj postaji “Grgurica” preko koje iz Regionalnog<br />
vodovoda Zrmanja-Zadar u predmetno područje dolazi količina vode od 21,8 l/s.<br />
Osnovni pravac je CP “Grgurica” – vodospremnik “Zemunik Gornji” – CP<br />
“Biljanje Donje” – vodospremnik “Marići” – spoj na tlačni cjevovod ACC DN 200<br />
mm od crpne postaje “Polača” do vodospremnika “Grubića Glavica”.<br />
Zbog rješavanja vodoopskrbe na širem okolnom području ovog dijela Zadarske<br />
županije prioritet izgradnje I. faze ovog sustava na području Grada Benkovca je<br />
dio od CP “Grgurica” do uključivo s vodospremnikom “Zemunik Gornji” (k.d.<br />
170,00 m.n.m., V=3000 m 3 ). U II. fazi je razvoj ovog sustava, što obuhvaća<br />
izgradnju crpne postaje “Biljanje Donje”, vodospremnika “Marići” (k.d. 225,00<br />
m.n.m., V=1000 m 3 ) i cjevovoda do spoja na tlačni cjevovod ACC DN 200 mm<br />
od crpne postaje “Polača” do vodospremnika “Grubića Glavica”.<br />
Iz sustava vodospremnika “Vojvodić” (k.d. 265,00 m.n.m., V=1000 m 3 ), odnosno<br />
s ogranka magistralnog cjevovoda CP “Karin” – vodospremnik “Atlagić” rješava<br />
se u konačnosti vodoopskrba naselja: Kula Atlagić, Korlat, Biljane Gornje,<br />
Smilčić, Donji Kašić i većeg dijela naselja Islam Grčki, a preko vodospremnika<br />
“Opčić” (k.d. 231,00 m.n.m., V=1000 m 3 ), crpne postaje “Opačić”,<br />
vodospremnika “Dukići” (k.d. 296,50 m.n.m., V=100 m 3 ) i pripadajuće<br />
vodovodne mreže.<br />
Za kvalitetno rješenje vodoopskrbe naselja Donji Kašić mora se izgraditi crpna<br />
postaja “Donji Kašić”.<br />
Konačno rješenje vodoopskrbe za naselje Donji Karin je preko vodospremnika<br />
“Karin Donji” (k.d. 175,00 m.n.m., V=200 m 3 ) koji će se puniti s tlačnog<br />
cjevovoda CP “Karin” - vodospremnik “Vojvodići”. U I. fazi naselje Karin Donji<br />
može se spojiti na sustav CP “Karin” – Pridraga – Novigrad, a sve do<br />
iskorištenja kapaciteta.<br />
Skorom izgradnjom cjevovoda DN 150 i 100 mm od naselja Korlat do PUO<br />
Nadin na autocesti A1 stvara se mogućnost rješavanja vodoopskrbe naselja<br />
Nadin iz vodospremnika “Vojvodić”, što može funkcionirati sve do izgradnje<br />
sustava s CP “Grgurica”.<br />
Jugozapadni dio (područje Polačkog bazena)<br />
Tehničko rješenje vodoopskrbe ovog područja obrađeno je najprije u idejnom<br />
rješenju “Vodoopskrbni podsustav Polačkog bazena”, izrađenom 2002. godine<br />
od “Hidroprojekt-ing” iz Zagreba. Isto je nadopunjeno u idejnom rješenju<br />
“Vodoopskrba istočnog pravca regionalnog sustava zadarskog zaleđa”,<br />
izrađenom 2003. godine od “Hidroprojekt-ing” iz Zagreba.<br />
Ovo područje obuhvaća naselja: Lišane Tinjske, Tinj, Raštević, Zagrad i<br />
Zapužane na području Grada Benkovca, te područje Općine Polača<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
20
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Naselja: Lišane Tinjske i Tinj, kao i područje Općine Polača opskrbljuju se preko<br />
vodospremnika “Polača nova” (k.d. 150 m.n.m., V=1500 m 3 ), koji se u ovisnosti<br />
o uspostavi načina upravljanja može puniti s izvorišta Kakma, kao i iz pravca<br />
CP “Grgurica” preko cjevovoda koji će se spojiti na tlačno-gravitacijski cjevovod<br />
CP “Polača nova” - vodospremnik “Grubića Glavica”.<br />
Naselja: Zagrad, Raštević i Zapužane, kao i naselje Nadin opskrbljuju se preko<br />
vodospremnika “Marići” (k.d. 225,00 m.n.m., V=1000 m 3 ) iz sustava s CP<br />
“Grgurica”.<br />
Središnji dio (područje <strong>grada</strong> Benkovca)<br />
Ovo područje ima definirani vodoopskrbni sustav koji je podijeljen u tri zone:<br />
nisku, srednju i visoku. Osim <strong>grada</strong> Benkovca obuhvaća još i naselja: Kula<br />
Atlagić, Benkovačko selo, Buković, Podgrađe, Šopot i Podlug.<br />
Niska zona opskrbe je do kote cca 180 m.n.m.. Centralna građevina je<br />
vodospremnik “Grubića Glavica” (k.d. 206,00 m.n.m., V=1650 m 3 ), koji će se u<br />
konačnosti moći puniti iz tri smjera: iz smjera CP ”Karin” preko vodospremnika<br />
“Atlagić” (k.d. 248,00 m.n.m., V=2000 m 3 ), iz izvorišta Kakma preko CP<br />
“Polača” i iz smjera CP “Grgurica” preko spoja na tlačno-gravitacijski cjevovod<br />
CP “Polača nova” - vodospremnik “Grubića Glavica”.<br />
Srednja zona opskrbe je od kote 180 m.n.m. do kote cca 215 m.n.m.. Opskrba<br />
srednje zone <strong>grada</strong> Benkovca, dijela naselja Kula Atlagić, većeg dijela naselja<br />
Benkovačko selo i dijela naselja Buković je preko sustava CP ”Karin” -<br />
vodospremnik “Vojvodići” - vodospremnik “Atlagić”.<br />
Jedan dio srednje zone <strong>grada</strong> Benkovca opskrbljuje se preko vodospremnika<br />
“Ćućur” (k.d. 243,00 m.n.m., V=100 m 3 ) u koji se prepumpava voda iz niske<br />
zone preko crpne postaje “Košević”.<br />
Niska i srednja zona odijeljene su zasunima.<br />
Visoku zonu opskrbe, iznad kote 215 m.n.m. koja je trenutno riješena preko<br />
hidroforskog postrojenja (dio naselja Benkovačko selo), treba prespojiti na<br />
cjevovod koji spaja vodospremnik “Buković Gaj” i crpnu postaju “Lisičić” i koji je<br />
dio visoke zone sjeveroistočnog dijela Grada Benkovca.<br />
Na užem području <strong>grada</strong> Benkovca treba pristupiti sanaciji postojeće dotrajale<br />
vodovodne mreže kako bi se otklonili gubitci u sustavu.<br />
Na ulazu u vodospremnik “Grubića Glavica” mora se ugraditi regulacijski ventil<br />
punjenja kako bi se spriječila mogućnost da niska zona <strong>grada</strong> dođe pod tlak<br />
vodospremnika “Atlagić”.<br />
U konačnosti mora se kroz grad Benkovac izgraditi novi cjevovod srednje zone<br />
DN 300 mm koji će se spojiti na postojeći cjevovod od vodospremnika “Atlagić”<br />
do vodospremnika “Grubića Glavica” i koji produžuje prema naselju Kožlovac i<br />
Općini Lišane Ostrovačke. Ovaj cjevovod ima dvostruku funkciju: transport<br />
potrebnih količina vode prema Općini Lišane Ostrovačke i povrat vode preko<br />
CP “Kožlovac”.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
21
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Jugoistočno područje<br />
Jugoistočno područje Grada Benkovca obuhvaća naselja: Miranje, Ceranje<br />
Gornje, Ceranje Donje, Pristeg, Dobra Voda, Perušić Benkovački, Kolarina,<br />
Kožlovac, Donji Lepur, Bulić, Vukšić, Prović i Radošinovci, te naselja: Lišane<br />
Ostrovačke i Ostrovica na području Općine Lišane Ostrovačke.<br />
Naselja: Miranje, Ceranje Gornje, Ceranje Donje, Pristeg i Dobra Voda imaju<br />
riješenu vodoopskrbu preko priključnih ogranaka na glavni transportni cjevovod<br />
DN 300 mm na pravcu vodospremnik “Atlagić” - vodospremnik “Grubića<br />
Glavica” – naselje Budak – naselje Stankovci.<br />
Naselje Radošinovci ima riješenu vodoopskrbu sa šibenske strane preko<br />
ogranka koji je priključen na izgrađeni sustav CP “Štadin” - vodospremnik<br />
“Zibonoga”.<br />
Vodoopskrba jugoistočnog područja definirana je pravcem vodospremnik<br />
“Atlagić” – cjevovod srednje zone kroz Benkovac – Kožlovac – Donji Lepur -<br />
vodospremnik “Gladuša” – Bulić – Lišane Ostrovičke – Ostrovica i ogrankom<br />
vodospremnik “Gladuša” – Vukšić – Prović. Na taj način rješava se<br />
vodoopskrba naselja na području Grada Benkovca: Kožlovac, Donji Lepur,<br />
Bulić, Perušić Benkovački, Kolarina, Podgrađe, Vukšić i Prović, te naselja na<br />
području Općine Lišane Ostrovačke.<br />
Kad se, u faznoj izgradnji ovog vodovodnog sustava, izgradi vodospremnik<br />
“Gladuša” (k.d. 218,00 m.n.m., V=1000 m 3 ) može se isti puniti preko cjevovoda<br />
koji se na području naselja Buković priključuje na cjevovod visoke zone između<br />
vodospremnika “Buković Gaj” i crpne postaje “Lisičić”. Nedostatak je što se<br />
potrebna količina vode mora najprije dizati preko crpne postaje “Atlagić” i zatim<br />
opet reducirati tlak. Nakon izgradnje glavnog cjevovoda niske zone kroz grad<br />
Benkovac ovo rješenje može se ukinuti, odnosno koristiti kao rezervno rješenje.<br />
Na ovom području u naselju Kožlovac nalazi se lokalno izvorište Kožlovac koje<br />
sada nije u javnoj funkciji. Zbog mogućnosti dobivanja dodatnih količina vode<br />
ovo izvorište treba uključiti u vodoopskrbu, jer je locirano u središtu potrošnje,<br />
ima povoljan visinski položaj (180,00 m.n.m.) i min. izdašnost 2-15 l/s. Preko<br />
crpne postaje “Kožlovac” voda se može pumpati u tri smjera: prema<br />
vodospremniku “Gladuša”, prema vodospremniku “Ćućur”, ili prema<br />
vodospremniku “Lisičić”. Prethodno je potrebno izvršiti dodatne hidrogeološke<br />
istražne radove, definirati eksploatacijske količine vode i izraditi rješenje<br />
optimalnog uključenja ovog izvorišta u sustav.<br />
U konačnosti crpna postaja “Kožlovac” može funkcionirati kao kontrolno<br />
regulacijski objekt koji će služiti i za prebacivanje vode iz kistanjskog<br />
vodovodnog sustava prema području Grada Benkovca.<br />
Naselje Radošinovci može se u konačnosti prespojiti na sustav od<br />
vodospremnika “Atlagić” do naselja Stankovci preko cjevovoda DN 150 mm<br />
dužine cca 2000 m koji treba izgraditi iz smjera naselja Dobra Voda, uz<br />
ugradnju reducira pritiska. Po potrebi može se izgraditi i vodospremnik<br />
“Radošinovci” (k.d. 200,00 m.n.m., V=250 m 3 ).<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
22
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Kako se na jugoistočnom području Grada Benkovca sastaju vodoopskrbni<br />
sustav Benkovačkog područja (Kakma, Karin, Grgurica), vodoopskrbni sustav<br />
šibenskog područja (pravac CP “Štadin” - vodospremnik “Zibonoga” – naselje<br />
Piramatovci), vodoopskrbni sustav kistanjskog vodovoda (pravac vodospremnik<br />
“Kistanje” – Naselje Đevrske) i nešto dalje vodoopskrbni sustav <strong>grada</strong> Skradina<br />
treba u konačnosti fizički međusobno integralno povezati navedene sustave radi<br />
optimalizacije upravljanja i mogućnosti dobivanja najjeftinije vode u svim<br />
razdobljima godine.<br />
Sjeveroistočno područje (visoka zona Grada Benkovca)<br />
Sjeveroistočno područje Grada Benkovca čini visoku zonu za koju je predviđen<br />
poseban sustav vodoopskrbe. Obuhvaćena su naselja: Lisičić, Brgud, Popovići,<br />
Rodaljice, Bruška, Bjelina i Medviđa na području Grada Benkovca, te naselje<br />
Dobropoljci koje pripada Općini Lišane Ostrovačke i naselje Parčić koje pripada<br />
Općini Kistanje.<br />
Opskrba je predviđena sa sustava CP “Karin” – vodospremnik “Atlagić”.<br />
Za potrebe ovog sustava do sada su u potpunosti ili dijelom izgrađene ove<br />
vodne građevine: crpna postaja “Atlagić”, vodospremnik “Buković Gaj”, crpna<br />
postaja “Lisičić” i vodospremnik “Lisičić”, a prema tehničkoj dokumentaciji<br />
vodoopskrbe istočnog dijela općine Benkovac, izrađenoj 1988. godine od<br />
“Geoprojekt” iz Splita, te izvedbenim projektima sustava V. “Atlagić” – V.<br />
“Lisičić” s ograncima, izrađenim 1988. godine od “Geoprojekt” iz Splita.<br />
Vodospremnik “Lisičić” nije u funkciji i potrebno je izvršiti njegovu sanaciju.<br />
Sustav započinje u vodospremniku “Atlagić” (k.d. 248,00 m.n.m., V=2000 m 3 ) iz<br />
kojeg se voda tlači preko crpne postaje “Atlagić” do vodospremnika “Buković<br />
Gaj” (k.d. 290,00 m.n.m., V=2000 m 3 ). Iz ovog vodospremnika produžuje<br />
cjevovod do crpne postaje “Lisičić”, odnosno do vodospremnika “Lisičić” (k.d.<br />
350,00 m.n.m., V=2000 m 3 ).<br />
Iz vodospremnika “Lisičić” cjevovod se grana u dva smjera. Direktno se<br />
opskrbljuju naselja: Lisičić i Popovići do zone crpne postaje “Kum”, te naselje<br />
Brgud do zone crpne postaje “Rodaljice”.<br />
Prvi ogranak ide do prekidne komore “Popovići” (k.d. 290,00 m.n.m.) iz koje<br />
jedan cjevovod ide do crpne postaje “Kum”, a drugi cjevovod do crpne postaje<br />
“Zelići”, i preko kojih se vrši opskrba viših dijelova naselja Popovići.<br />
Drugi ogranak ide prema naseljima: Brgud i Rodaljice i prema zoni koju pokriva<br />
crpna postaja “Rodaljice”. S ovog ogranka predviđena je i opskrba vodom<br />
naselja Dobropoljci u Općini Lišane Ostrovičke.<br />
Iz crpne postaje “Rodaljice” tlači se voda u vodospremnik “Rodaljice” (k.d.<br />
390,00 m.n.m., V=500 m 3 ) iz kojeg se cjevovod grana u dva smjera.<br />
Prvi smjer je prema naselju Bruška. Za kvalitetnu vodoopskrbu ovog naselja<br />
koriste se još: crpna postaja “Bruška”, vodospremnik “Bruška” (k.d. 460,00<br />
m.n.m., V=200 m 3 ) i prekidna komora “Bruška” (k.d. 410,00 m.n.m.).<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
23
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Drugi smjer je prema naselju Bjelina i dalje do naselja Parčić na području<br />
Općine Kistanje gdje treba izgraditi crpnu postaju “Vojvodići” i vodospremnik<br />
“Drče” (k.d. 450,00 m.n.m., V=200 m 3 ).<br />
Kad se u eksploataciju stavi izvorište Golubinka treba na području naselja<br />
Bjelina izgraditi vodospremnik “Mrkele” (k.d. 330 m.n.m., V=250 m 3 ) u koji će se<br />
pumpati voda preko crpne postaje “Golubinka”.<br />
Naselje Medviđa može riješiti vodoopskrbu u sklopu izgradnje dijela vodovodne<br />
mreže na području Grada Obrovca, tj. iz sustava Kruševo – Zelengrad.<br />
Na području naselja Medviđa potrebno je izgraditi vodospremnik “Knezi” (k.d.<br />
460,00 m.n.m., V=50 m 3 ), vodospremnik “Pešići” (k.d. 470,00 m.n.m., V=100<br />
m 3 ), crpnu postaju “Šarići” i vodospremnik “Adžići” (k.d. 560,00 m.n.m., V=100<br />
m 3 ).<br />
Alternativno rješenje vodoopskrbe naselja Medviđa je i izgradnja crpne postaje<br />
na području naselja Bruška iz koje bi se tlačila voda do već navedenih vodnih<br />
građevina na području naselja Medviđa.<br />
Na području naselja Bjelina nalazi se do sada neiskorišteno lokalno izvorište<br />
Golubinka koje treba uključiti u vodoopskrbu zbog njegove povoljne visinske<br />
kote (cca 280 m.n.m.) i izdašnosti 8 – 12 l/s. Prethodno treba provesti detaljne<br />
vodoistražne radove i definirati eksploatacijske količine vode.<br />
Preko crpne postaje “Golubinka” voda s ovog izvorišta može se pumpati u dva<br />
smjera: jedan smjer prema cjevovodu između vodospremnika “Rodaljice” i<br />
crpne postaje “Vojvodići”, a drugi smjer u vodospremnik “Mrkele” (k.d. 330<br />
m.n.m., V=250 m 3 ) iz kojeg se može opskrbiti naselje Dobropoljci na području<br />
Općine Lišane Ostrovačke.<br />
Kako sjeveroistočno područje graniči s vodoopskrbnim sustavima Grada<br />
Obrovca i Općine Kistanje treba razmotriti i mogućnost rješavanja vodoopskrbe<br />
ovog područja preko istih. Zbog toga se mora izraditi posebno idejno rješenje za<br />
cjelokupno sjeveroistočno područje Grada Benkovca i okolno šire područje.<br />
Smjernice za rješavanje vodoopskrbe<br />
Potrebna količina vode za rješenje vodoopskrbe na području Grada Benkovca u<br />
planskom periodu je 138,89 l/s, koja se za sada može u potpunosti osigurati iz<br />
rijeke Zrmanje i izvorišta Kakma.<br />
Iz rijeke Zrmanje se preko regionalnog vodovoda Zrmanja - Zadar i<br />
magistralnog ogranka Benkovac - Stankovci može dobavljati ukupno 141,80 l/s,<br />
i to: preko crpne postaje “Karin” 120,00 l/s i preko crpne postaje “Grgurica”<br />
21,80 l/s.<br />
S izvorišta Kakma može se dobavljati količina vode od 30,00 l/s.<br />
Dodatne količine vode mogu se osigurati uključivanjem u vodoopskrbni sustav<br />
lokalna izvorišta, te dobavom vode iz okolnih vodovodnih sustava (obrovački,<br />
kistanjski i šibenski).<br />
Rješavanje vodoopskrbe na području Grada Benkovca mora se sagledavati na<br />
način da se omogući razvoj vodovodnog sustava u lokalnom smislu, kao i<br />
razvoj vodovodnog sustava u globalnom smislu.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
24
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
U lokalnom razvojnom smislu vodoopskrbu treba, zbog veličine područja,<br />
topografskih karakteristika terena i postojeće izgrađenosti vodovodne mreže,<br />
rješavati preko nekoliko tehničko-tehnoloških cjelina. tj. izgradnjom više<br />
vodovodnih podsustava koji su međusobno povezani, a prema sljedećoj<br />
prostornoj podjeli: sjeverozapadni dio, jugozapadni dio (područje Polačkog<br />
bazena), središnji dio (područje <strong>grada</strong> Benkovaca), jugoistočni dio i<br />
sjeveroistočni dio.<br />
U globalnom razvojnom smislu vodoopskrbu treba rješavati vodeći računa o<br />
širem okolnom području kako bi se omogućilo povezivanje benkovačkog<br />
vodovodnog sustava s okolnim vodovodnim sustavima: zadarskim, šibenskim,<br />
obrovačkim i kistanjskim.<br />
Time bi u globalni sustav šireg prostora bili uključeni svi poznati izvorišni<br />
kapaciteti šireg područja Ravnih kotara: Zrmanja, Kakma Jaruga, Miljacka i<br />
Krka, pa bi se stvorile mogućnosti transporta i distribucije dovoljnih količina<br />
vode u više smjerova ovisno o stvarnim zahtjevima i potrebama potrošača, a<br />
preko jednog zajedničkog višenamjenskog kontrolno-regulacijskog<br />
vodoopskrbnog sustava.<br />
Radi iznalaženja najkvalitetnijeg i najoptimalnijeg rješenja vodoopskrbe mora se<br />
izraditi sva potrebna projektna dokumentacija u kojoj se obvezatno mora<br />
razraditi etapna izgradnja pojedinih dijelova buduće vodovodne mreže i odrediti<br />
prioriteti izgradnje iste.<br />
Vodovodne građevine moraju se graditi etapno tako da svaka etapa predstavlja<br />
zaokruženu funkcionalnu cjelinu koja će se u potpunosti uklopiti u konačno<br />
tehničko rješenje vodoopskrbe.<br />
Mora se izvršiti sanacija dotrajalih dionica postojećih cjevovoda ugradnjom<br />
vodovodnih cijevi od kvalitetnog vodovodnog materijala.<br />
U vodoopskrbni sustav moraju se uključiti lokalna izvorišta, u prvom redu<br />
izvorište Kožlovac i izvorište Golubinka. Prethodno se moraju izvršiti<br />
hidrogeološki istražni radovi, definirati eksploatacijske količine i odrediti zone<br />
sanitarne zaštite.<br />
Ostala lokalna izvorišta moraju se efikasno zaštititi kako bi se njihova voda i<br />
dalje mogla koristiti za napajanje stoke i za razne gospodarske potrebe, te za<br />
vodoopskrbu u izvanrednim situacijama.<br />
Slivna područja<br />
Za potrebu određivanja slivnih područja i provođenja zaštite od onečišćavanja<br />
podzemnih i izvorišnih voda na području Grada Benkovca do sada je izrađena<br />
sljedeća dokumentacija u kojoj su obrađeni izvršeni hidrogeološki radovi:<br />
• Hidrogeološka studija Ravni kotari - Bukovica, (Institut za geološka<br />
istraživanja - Zagreb, 1976. god.),<br />
• Izvorište Kakma- Zaštita voda i mogućnost veće eksploatacije (Institut za<br />
geološka istraživanja - Zagreb, 1990. god.),<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
25
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
• Hidrogeološki istražni radovi za prijedlog zona sanitarne zaštite za<br />
crpilišta zadarskog vodovoda, slivno područje Bokanjac - Poličnik (Institut<br />
za geološka istraživanja - Zagreb, 1994. god.).<br />
Prema "Hidrogeološkoj studiji Ravni kotari - Bukovica" pojedini dijelovi Grada<br />
Benkovca ulaze u sastav ovih slivnih područja:<br />
• sliv Bokanjac - Poličnik,<br />
• sliv Vranskog polja i jezero,<br />
• sliv Novigradsko i Karinsko mora,<br />
• sliv Zrmanje,<br />
• sliv Krka,<br />
• sliv Miljacka.<br />
Do sad su utvrđene detaljne zone sanitarne zaštite za slivno područje Bokanjac<br />
- Poličnik, a na osnovi elaborata "Hidrogeološki istražni radovi za prijedlog zona<br />
sanitarne zaštite za crpilišta zadarskog vodovoda, slivno područje Bokanjac –<br />
Poličnik". Na ovom slivnom području moraju se provoditi zaštitne mjere prema<br />
odredbama iz "Odluke o određivanju zona sanitarne zaštite izvora vode za piće"<br />
(Službeni glasnik Zadarske županije 3/98).<br />
Također su utvrđene detaljne zone sanitarne zaštite za izvorište Kakma, a<br />
prema elaboratu "Izvorište Kakma - Zaštita voda i mogućnost veće<br />
eksploatacije".<br />
Za ostala slivna područja na području Grada Benkovca moraju se što prije<br />
utvrditi detaljne zone sanitarne zaštite, izraditi odgovarajuća Odluku o<br />
utvrđivanju zona sanitarne zaštite i provesti postupak o prihvaćanju iste od<br />
strane županijske skupštine Zadarske županije.<br />
Zaštitne mjere moraju se provoditi prema postojećem Pravilniku o zaštitnim<br />
mjerama i uvjetima za određivanje zona sanitarne zaštite izvorišta vode za piće.<br />
• U tekstualnom dijelu <strong>plana</strong> - I. OBRAZLOŽENJE/ 3. PLAN PROSTORNOG<br />
UREĐENJA/ 3.6. POSTUPANJE S OTPADOM<br />
Iza teksta:<br />
„Sukladno tome i lokaciju za deponij smeća treba odrediti u području manje<br />
propusnih stijena i relativno slabim kretanjem podzemnih voda.„<br />
treba ubaciti sljedeći tekst:<br />
Osim navedenog lokacija deponija uz Kličevicu nije pogodna i zbog blizine<br />
izgrađene Jadranske autoceste (A1).<br />
Dio teksta:<br />
„Nakon izvršene prospekcije prostora, predloženo je rješenje na području južno<br />
od naselja Biljane, koje također ne zadovoljava potrebe trajnog rješavanja<br />
centralnog deponija za grad Benkovac.<br />
Stoga ovim Planom predlažemo korištenje postojećeg odlagališta otpada, ali<br />
samo do donošenja Studije o zbrinjavanju otpada na području Zadarske<br />
županije, odnosno odabira mogućih lokacija na području <strong>grada</strong> Benkovca.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
26
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Postojeće odlagalište otpada potrebno je obvezno sanirati i poboljšati sanitarnotehničke<br />
uvjete same lokacije, uz obvezne mjere nadzora i praćenja postupanja<br />
s otpadom, a u skladu sa Pravilnikom o uvjetima za postupanje sa otpadom.“<br />
treba zamijeniti sljedećim tekstom:<br />
U nedostatku kvalitetnijih rješenja iznađena je lokacija Ljubčen (Miranje donje)<br />
za privremeno odlagalište otpada za potrebe Grada Benkovca koja u svemu<br />
mora biti izgrađena i korištena u skladu sa Pravilnikom o uvjetima za<br />
postupanje sa otpadom.<br />
Najnovijom Izmjenom i dopunom <strong>prostornog</strong> <strong>plana</strong> županije Zadarske,<br />
županijski (regionalni) centar za gospodarenje otpadom je planiran na području<br />
Grada Benkovca, na lokaciju Biljane donje (označen u grafičkom dijelu). Ovom<br />
Izmjenom i dopunom se utvrđuje predložena lokacija kao centralno odlagalište<br />
za cijelu Zadarsku županiju, time i Grad Benkovac. Način i korištenje odlagališta<br />
će se utvrditi Studijom o zbrinjavanju otpada na području Zadarske županije. Do<br />
realizacije regionalnog centra za zbrinjavanje otpada za Zadarsku županiju,<br />
odnosno Studije o zbrinjavanju otpada, za potrebe Grada Benkovca će se<br />
koristiti privremeno odlagalište na lokaciji Ljubčen.<br />
• U tekstualnom dijelu <strong>plana</strong> - I. OBRAZLOŽENJE/ 3. PLAN PROSTORNOG<br />
UREĐENJA/ 3.7. SPRJEČAVANJE NEPOVOLJNA UTJECAJA NA OKOLIŠ<br />
U dijelu teksta „Mjere sprječavanja nepovoljna utjecaja na okoliš uslijed<br />
djelovanja prometne i druge infrastrukture su:“<br />
iza zadnje alineje treba dodati sljedeće:<br />
Sa ciljem sprječavanja i drugih nepovoljnih utjecaja na okoliš potrebno se<br />
pridržavati sljedećih mjera:<br />
• Za planirane zahvate u prirodi koji sami ili sa drugim zahvatima mogu imati<br />
bitan utjecaj na ekološki značajno područje ili zaštićenu prirodnu vrijednost /<br />
prirodnu vrijednost predviđenu za zaštitu, treba ocijeniti, sukladno Zakonu o<br />
zaštiti prirode, njihovu prihvatljivost za prirodu u odnosu na ciljeve očuvanja<br />
tog ekološkog značajnog područja ili zaštićene prirodne vrijednosti.<br />
• Pri planiranju gospodarskih djelatnosti treba osigurati racionalno korištenje<br />
neobnovljivih prirodnih dobara, te održivo korištenje obnovljivih prirodnih<br />
izvora,<br />
• Trase infrastrukturnih objekata treba usmjeriti i voditi tako da se koriste<br />
zajednički koridori, te da se maksimalno isključe iz zona koje su osobito<br />
vrijedne,<br />
• Korištenje prirodnih dobara treba sukladno Zakonu o zaštiti prirode provoditi<br />
temeljem planova gospodarenjem prirodnim dobrima koji moraju sadržavati<br />
uvjete zaštite prirode nadležnog tijela državne uprave (ministarstva<br />
nadležnog za poslove zaštite prirode),<br />
• U cilju očuvanja krajobraznih vrijednosti mora se izvršiti analiza krajobraza,<br />
istaknuti posebnosti krajobraza, utvrditi trendove koji ugrožavaju<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
27
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
krajobrazne vrijednosti, te u skladu s tim planirati izgradnju koja neće<br />
narušavati izgled krajobraza, a osobito treba od izgradnje štititi panoramski<br />
vrijedne točke te vrhove uzvisina,<br />
• Ekološki vrijedna područja koja se nalaze na području Grada treba sačuvati<br />
i vrednovati u skladu sa Zakonom o zaštiti prirode i Pravilnikom o vrstama<br />
stanišnih tipova, karti staništa, ugroženim i rijetkom stanišnim tipovima, te<br />
mjerama za očuvanje stanišnih tipova.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
28
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Na temelju članka 100. i 102. Zakona o prostornom uređenju i gradnji (NN 76/07) i<br />
Programa mjera za unapređenje stanja u prostoru Grada Benkovca, („Službeni glasnik<br />
Grada Benkovca“ 1/2006), suglasnosti Župana Zadarske županije KLASA: 350-02/08-<br />
01/05 Urbroj: 2198/1-01-08-2 od 18. ožujka 2008. i suglasnosti Ministarstva zaštite<br />
okoliša, <strong>prostornog</strong> uređenja i graditeljstva Klasa: 350-02/08-04/109 Urbroj: 531-06-<br />
08-2 od 26. ožujka 2008. gradsko vijeće Grada Benkovca na svojoj 17. sjednici<br />
održanoj dana 31. ožujka 2008. donosi:<br />
ODLUKU<br />
o donošenju<br />
Izmjena i dopuna <strong>prostornog</strong> <strong>plana</strong> uređenja Grada Benkovca<br />
II. ODREDBE ZA PROVOĐENJE<br />
A. OPĆE ODREDBE<br />
Članak 1.<br />
Izmjenom i dopunom Prostornog <strong>plana</strong> uređenja Grada Benkovca izmijenio se i<br />
dopunio dio Obrazloženja izvornog <strong>plana</strong> koje je i dalje na snazi, a u potpunosti<br />
su izmijenjene Odredbe za provođenje i svi grafički dijelovi <strong>plana</strong> (svi<br />
kartografski prikazi u mjerilu 1:25000 i 1:5000).<br />
Članak 2.<br />
Ovom se Odlukom donose Izmjene i <strong>dopune</strong> <strong>prostornog</strong> <strong>plana</strong> uređenja Grada<br />
Benkovca za razdoblje do 2015g..<br />
Članak 3.<br />
Izmjene i <strong>dopune</strong> <strong>prostornog</strong> <strong>plana</strong> Grada Benkovca (u daljnjem tekstu Plan) su<br />
izrađene u skladu sa Prostornim planom Zadarske županije i Zakonom o<br />
prostornom uređenju i gradnji.<br />
Članak 4.<br />
Planom se uvjetuje primjena svih prostornih i razvojnih kriterija iz PPUŽ-e, a<br />
odnose se na planirano područje.<br />
Planom se usmjerava prostorni razvoj na pripadajućem teritoriju Grada,<br />
izgradnja naselja i objekata, uređenje i korištenje prostora, te zaštita i<br />
unapređenje kulturno-povijesne i prirodne baštine.<br />
Članak 5.<br />
Ovim planom obuhvaćen je čitav prostor administrativne cjeline Grada<br />
Benkovca sa naseljima: grad Benkovac, Benkovačko selo, Bjelina, Brgud,<br />
Bruška, Buković, Bulić, Dobra voda, Donje Biljane, Donje Ceranje, Donji Karin,<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
29
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Donji Kašić, Donji Lepuri, Gornje Biljane, Gornje Ceranje, Islam Grčki, Kolarina,<br />
Korlat, Kožlovac, Kula Atlagić, Lisičić, Lišane Tinjske, Medviđa, Miranje, Nadin,<br />
Perušić Benkovački, Perušić donji, Podlug, Podgrađe, Popovići, Pristeg, Prović,<br />
Radošinovci, Raštević, Rodaljice, Smilčić, Šopot, Tinj, Vukšić, Zagrad,<br />
Zapužane ( 41 naselje), u zakonom utvrđenim granicama.<br />
Manji dio prostora <strong>grada</strong> Benkovca se nalazi u granicama Parka prirode<br />
"Vransko jezero" i obuhvaćen je posebnim planom uređenja, pa se ovim<br />
Planom detaljnije ne obrađuje.<br />
Članak 6.<br />
Ovaj Plan je zakonom utvrđena osnova za izradu i donošenje svih razvojnih<br />
programa, urbanističkih i detaljnih planova na prostoru <strong>grada</strong> Benkovca, a za<br />
prostor unutar Parka prirode „Vransko jezero“ primjenjivati će se kriteriji iz<br />
posebnog <strong>plana</strong>.<br />
Plan sadrži i detaljno razrađuje koncepciju uređenja prostora i Odredbe iz PPŽa,<br />
razgraničenje prostora prema namjeni i posebnim obilježjima, te pobliže<br />
određuje sve elemente iz toga <strong>plana</strong>.<br />
Članak 7.<br />
Ovim Planom, osim elemenata iz prethodnoga članka određeni su ciljevi<br />
<strong>prostornog</strong> razvoja lokalnog značenja:<br />
- uređenje građevinskih područja naselja razgraničena na izgrađene i<br />
neizgrađene dijelove<br />
- uređenje građevinskog područja turističko-ugostiteljske djelatnosti<br />
- izgradnja objekata i sadržaja izvan građevinskih područja<br />
- razmještaj gospodarskih (proizvodnih i poslovnih) i društvenih funkcija<br />
- namjena prostora i uvjeti korištenja i zaštite priobalja i podmorja<br />
- planiranje mreže komunalne infrastrukture i način zbrinjavanja otpada<br />
- definiranje područja i cjelina za koje će se izrađivati urbanistički ili detaljni<br />
planovi uređenja<br />
Članak 8.<br />
U svrhu provedbe Plan sadrži i :<br />
- lokacijske uvjete za zahvate u prostoru na izgrađenim područjima za<br />
koja se ne donose urbanistički ili detaljni planovi uređenja<br />
- lokacijske uvjete za zahvate u prostoru koje je moguće provoditi izvan<br />
građevinskih područja<br />
- mjere korištenja i zaštite prostora i okoliša, te druge mjere od važnosti<br />
za uređenje obuhvaćena područja<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
30
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Članak 9.<br />
Plan je sadržan u elaboratu : "Izmjene i <strong>dopune</strong> <strong>prostornog</strong> <strong>plana</strong> uređenja<br />
<strong>grada</strong> Benkovca" koji je izradio GIN - COMPANY d.o.o. Zadar i ima priloge, u<br />
tekstualnom dijelu :<br />
I. OBRAZLOŽENJE<br />
II. ODREDBE ZA PROVOĐENJE<br />
u grafičkom dijelu kartografske prikaze :<br />
1. KORIŠTENJE I NAMJENA POVRŠINA (mj. 1 : 25 000)<br />
2. INFRASTRUKTURNI SUSTAVI (mj. 1 : 25 000)<br />
3. UVJETI ZA KORIŠTENJE, UREĐENJE I ZAŠTITU PROSTORA<br />
(mj. 1 : 25 000)<br />
4. GRAĐEVINSKA PODRUČJA NASELJA I DRUGIH SADRŽAJA<br />
(mj. 1 : 5000)<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
31
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
B. PROVEDBENE ODREBE<br />
1. UVJETI ZA ODREĐIVANJE NAMJENA POVRŠINA NA<br />
PODRUČJU GRADA<br />
1.1. KORIŠTENJE PROSTORA<br />
Članak 10.<br />
Ovim se Planom utvrđuje potreba korištenja prostora u granicama Grada<br />
Benkovca za slijedeće osnovne namjene :<br />
- građevinsko područje naselja, gdje je glavna namjene stanovanje s<br />
pratećim funkcijama, a sastoji se od izgrađenoga i neizgrađenog dijela (u<br />
daljnjem tekstu GP) (S)<br />
- građevinska područja za gospodarske namjene - proizvodne djelatnosti<br />
(industrija i zanatske) (I) i poslovna namjena – pretežito trgovačka (K2)<br />
- građevinsko područje turističke-ugostiteljsko namjene, gdje je osnovna<br />
aktivnost boravak turista te smještaj posebnih sadržaja turističke<br />
djelatnosti (T2)<br />
- područja za istraživanje i eksploatacija mineralnih sirovina (Ex i E3)<br />
- površine poljoprivredne namjene, sa karakterom intenzivne poljoprivredne<br />
proizvodnje, koja je primjerena pedološkim, klimatskim i drugim<br />
karakteristikama podneblja (P)<br />
- šumske površine - zaštitne (obrasle i neobrasle površine), postojeće, ali i<br />
nove koje će u sklopu <strong>prostornog</strong> <strong>plana</strong> imati odgovarajuću fizičku<br />
vrijednost (Š)<br />
- površine priobalnog pojasa mora sa pripadajućim akvatorijem- kupališnorekreacijskih<br />
sadržaji (R); golf igralište (R1); aquapark- rekreacija na vodi<br />
(R5)<br />
- vodene površine (vodotoci, jezera, akumulacije i retencije)<br />
- površine infrastrukturnih sustava<br />
- groblja<br />
- površine autohtonog pejzaža, značajne topografije i prirodnih fenomene<br />
(ZK)<br />
- povijesno-graditeljske cjeline, područja graditeljske i spomeničke baštine i<br />
arheološka područja<br />
Osnovna namjena površina za cjelokupno područje obuhvata Plana prikazana<br />
je u grafičkom prilogu „Korištenje i namjena površina“ u mjerilu 1:25000.<br />
Članak 11.<br />
Namjena površina pojedine prostorne zone uvjetovana je prirodnim datostima i<br />
stvorenim mogućnostima na određenom prostoru koji osiguravaju nesmetano<br />
odvijanje isključivo jedne ili više srodnih namjena.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
32
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
1.1.1. Kriteriji za određivanje namjene površina<br />
Članak 12.<br />
Ovim se planom utvrđuju opći kriteriji za određivanje namjene površina i to :<br />
- prostor kao ograničeni resurs koristiti krajnje racionalno i strogo<br />
namjenski. To prvenstveno pretpostavlja poštivanje principa organskog<br />
širenja naselja u okvirima zadanih mjerila i utvrđenih granica građevinskih<br />
područja<br />
- potrebno je u najvećoj mogućoj mjeri štititi i unapređivati postojeće<br />
vrijednosti okoliša kao što su more i priobalje, poljoprivredne površine i<br />
karakteristične prirodne cjeline pejzaža. Svaki oblik iskorištavanja ovih<br />
prostora za neku namjenu mora se provoditi krajnje restriktivno i samo<br />
onda kada je to neophodno<br />
- u definiranju uvjeta za formiranje granica građevinskih područja naselja<br />
primijenjeno je pravilo korištenja već izgrađenih, postojećih struktura na<br />
koje će se vezati nova izgradnja. Pri tome se razlikuje izgrađeni dio<br />
naselja i neizgrađeni dio naselja - zone proširenja naselja<br />
- širenje građevinskih područja naselja, gdje je to potrebno, usmjeravano je<br />
u dubinu prostora vodeći računa o potrebi zaokruživanja i zgušnjavanja<br />
urbane strukture u logičnu cjelinu. Kriteriji koji određuju potrebu širenja<br />
naselja zasnivaju se na broju postojećih i povremenih korisnika te za<br />
osiguranje prostora za javne potrebe<br />
- svako osnivanje novih građevinskih područja temelji se na postojećoj<br />
planerskoj dokumentaciji kojom je to bilo utvrđeno i kriterijima propisanim<br />
u Prostornom planu Županije, Programu <strong>prostornog</strong> uređenja Republike<br />
Hrvatske i iskazanim interesima<br />
- važan element u formiranju građevinskih područja je vrijednosni sustav<br />
uređenja građevinskog zemljišta. To pretpostavlja neophodnu potrebu<br />
komunalne opremljenosti prostora, pri čemu treba posvetiti posebnu brigu<br />
racionalizaciji uređenja svih infrastrukturnih sustava.<br />
- za formiranje svih građevinskih područja važan element je zakonska<br />
regulativa kojom je utvrđen način uporabe i eksploatacije prostora kao što<br />
su poljoprivredne i šumske površine, vodna dobra i drugo<br />
- kod osnivanja građevinskog područja za turističko-ugostiteljsku namjenu<br />
važan element je zatečeno stanje, projekcija potencijalnih kapaciteta u<br />
PPŽ-u, te mogućnosti racionalnog opremanja prostora infrastrukturnim<br />
uređajima<br />
- osnivanje građevinskog područja za gospodarske djelatnosti temelji se na<br />
dosadašnjim aktivnostima i onima koje se mogu očekivati u planskom<br />
periodu. U području ovih aktivnosti poseban se naglasak stavlja na<br />
provedbu temeljite sanacije postojećih kapaciteta<br />
- za utvrđivanje lokacija sportsko-rekreacijskih, izletničkih i sličnih sadržaja<br />
potrebno je izraditi detaljnu valorizaciju svih potencijalnih lokaliteta i kroz<br />
poseban program definirati pravu namjenu. Ovim Planom se posebno<br />
ističe područje uz Vransko jezero za sportsko-rekreacijske aktivnosti koje<br />
treba posebno oprezno odrediti sa ciljem očuvanja prirodnih vrijednosti tog<br />
prostora. Svi potencijalni programi moraju se u konačnici usuglasiti sa<br />
konceptom uređenja i zaštite Prostornog <strong>plana</strong> uređenja "Vransko jezero"<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
33
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
- sve postojeće lučice (privezišta) na području pripadajućeg akvatorija ovim<br />
se Planom određuju kao mjesta za osiguranje dovoljnog broja vezova za<br />
potrebe lokalnog stanovništva<br />
- u koncipiranju koridora infrastrukturnih uređaja (prometnice,<br />
elektroopskrba, vodovodi i sl.), kroz detaljnu urbanističku dokumentaciju<br />
potrebno je izraditi posebne studije utjecaja na okoliš za one dijelove<br />
uređaja koji moraju biti locirani u posebno krajobrazno vrijednim i<br />
zaštićenim područjima<br />
- u zaštiti prostora posebnu važnost pridaje se prostoru oko Vranskog<br />
jezera i dolini rijeke Karišnice. Temeljem odredbi iz PPŽ-a dolina rijeka<br />
Karišnice je nominirana kao osobito vrijedno područje i dio prirode koje je<br />
potrebno uz postojeći stupanj zaštite dodatno valorizirati i odrediti<br />
potreban stupanj zaštite<br />
- sva građevinska područja naselja i zatečene gospodarsko-proizvodne<br />
zone moraju se podvrći posebnom režimu zaštite i nadzora<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
34
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
2. UVJETI ZA UREĐENJE PROSTORA<br />
2.1. GRAĐEVINE OD VAŽNOSTI ZA DRŽAVU I ŽUPANIJU<br />
Članak 13.<br />
Ovim Planom na prostoru Grada Benkovca definirane su građevine od važnosti<br />
za Državu Hrvatsku i Županiju, a funkcijom i kategorijom su označene u<br />
grafičkom dijelu i provedbenim odredbama Prostornog <strong>plana</strong> Zadarske<br />
županije.<br />
Članak 14.<br />
Infrastrukturne građevine od važnosti za Republiku Hrvatsku na području<br />
Grada Benkovca su:<br />
Prometne građevine<br />
- Jadranska autocesta s priključkom Benkovac (A1)<br />
- sve javne ceste s pripadajućim građevinama i uređajima koje imaju<br />
karakter državne ceste:<br />
- D27 koja povezuje međusobno Gračac, Obrovac i Benkovac,<br />
- D56 koja povezuje međusobno Islam Latinski, Smilčić, Benkovac,<br />
Skradin, Drniš i Sinj<br />
- D502 koja povezuje Zadar, Zemunik, Smilčić i Karin<br />
- D503 koja međusobno povezuje Benkovac (Šopot) i Biograd na moru<br />
- postojeća željeznica (magistralna pomoćna pruga Zadar-Knin)<br />
- brza Jadranska željeznica (potencijalna)<br />
Energetske građevine<br />
- dalekovodi i transformatorska postrojenja 110kv<br />
- građevine za transport plina regionalnog plinovoda Benkovac-Zadar<br />
(potencijalno)<br />
- mjerno redukcijske stanice – MRS Benkovac (plin) (potencijalno)<br />
Vodne građevine<br />
- ogranak magistralnog cjevovoda Benkovac-Zadar koji ulazi u sastav<br />
vodoopskrbnog regionalnog sustava “Zrmanja-Zadar”<br />
- rezerve podzemnih voda I. kategorije (potencijalne)<br />
Građevine za zaštitu voda<br />
- sustav i uređaji za pročišćavanje otpadnih voda kapaciteta većeg od<br />
25000 ES (potencijalno)<br />
Građevine eksploatacije mineralnih sirovina<br />
- eksploatacija kamena Benkovac<br />
Zaštitne, regulacijske i melioracijske vodne građevine<br />
- akumulacija Vlačine<br />
- retencija Kličevica<br />
- tunel Tinj<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
35
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
- zaštitni nasipi Nadinskog blata<br />
- ostale zaštitne, regulacijske i melioracijske vodne građevine na<br />
melioracijskim sustavima Ravnih Kotara, odnosno Grada <strong>benkovca</strong><br />
Građevine na zaštićenom području<br />
- na prostoru Parka prirode „Vransko jezero“ (potencijalne)<br />
Proizvodne građevine<br />
- veće proizvodne građevine i gospodarske zone (planirane)<br />
Građevine posebne namjene<br />
- vojne građevine i građevine od posebnog značaja za obranu države,<br />
sukladno posebnim propisima. Zbog direktnog interesa i nadležnosti<br />
Države nad ovim građevinama uvjete za njihovu gradnju i korištenje<br />
propisuje Država, odnosno nadležno ministarstvo daje suglasnost za<br />
izdavanje rješenja o uvjetima građenja, odnosno lokacijske dozvole<br />
Članak 15.<br />
Infrastrukturne građevine od važnosti za Zadarsku županiju na području Grada<br />
Benkovca su:<br />
Prometne građevine<br />
- sve javne ceste koje imaju karakter županijske ceste sa pripadajućim<br />
građevinama i uređajima, te pratećim objektima (benzinske postaje,<br />
parkirališta, moteli restorani…):<br />
- Ž 6003 na potezu D 56-Benkovac-D 56<br />
- Ž 6014 na potezu Ž 6007-Visočane-Poličnik-Suhovare-D. Biljane<br />
(Ž6043)<br />
- Ž 6021 na potezu Ž 6014-Zemunik G.-Škabrnje-Zapužane-Miranje (Ž<br />
6064)<br />
- Ž 6022 na potezu Novigrad (Ž 6019)-Paljuv-D 56<br />
- Ž 6023 na potezu Smilčić (D 502)-G. Biljane-Korlat<br />
- Ž 6026 na potezu Obrovac-Medviđa-Kistanje-Manastir Krka<br />
- Ž 6027 na potezu D 27-Kaštel Žegarski-Bruška-Benkovac (Ž 6003)<br />
- Ž 6042 na potezu Ž 6040-Galovac-Kakma (D 503)<br />
- Ž 6043 na potezu Zemunik D. (D 502)-D. Biljane (D 56)<br />
- Ž 6047 na potezu Polača (D 503)-Lišane Tinjske-Tinj-Ž 6042<br />
- Ž 6048 na potezu D 27-D Karin-Popovići-L 63129<br />
- Ž 6049 na potezu Kula Atlagić-Benkovac (Ž6003)<br />
- Ž 6050 na potezu D 27-Podlug<br />
- Ž 6051 na potezu D 56-Kolarina<br />
- Ž 6052 na potezu Ž 6027-Lisičić-Brgud-Bjelina-Ž 6026<br />
- Ž 6064 na potezu Miranje (D 27)-Vrana-Pakoštane<br />
- Ž 6065 na potezu Vrana(Ž 6064)-Radošinovci<br />
- Ž 6066 na potezu Pristeg-D 27<br />
- Ž 6067 na potezu D 56-Vukšić-Bila Vlaka<br />
- Ž 6069 na potezu Ž 6067-Morpolača-Čista Mala (Ž 6071),<br />
- Ž 6070 na potezu Dobropoljci-Đevrske (D 509).D27 koja povezuje<br />
međusobno Gračac, Obrovac i Benkovac, D56<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
36
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Energetske građevine<br />
- energetski izvori koji koriste obnovljive izvore (vjetar, voda, sunce)<br />
(planirano)<br />
Građevine za zaštitu voda<br />
- sustav i uređaji za pročišćavanje otpadnih voda kapaciteta manjeg od<br />
25000 ES (potencijalno)<br />
Ostali objekti i građevine<br />
- veletržnica Benkovac<br />
- testno istraživačka stanica za ovčarstvo i kozarstvo Obrovac, Gračac i<br />
Benkovac (planirano)<br />
- istraživačko poljodjelski objekti (planirano)<br />
- veliki trgovački centri na rubovima građevinskih područja naselja<br />
(planirano)<br />
- turističko- ugostiteljske građevine (zone) (za manje od 1000 gostiju)<br />
(planirano)<br />
- županijski (regionalni) centar za gospodarenje otpadom, uključujući<br />
transfer postaje, sve prema Planu gospodarenja otpadom Zadarske<br />
županije<br />
Članak 16.<br />
Tijekom planiranja i projektiranja građevina od važnosti za županiju moraju se<br />
poštivati važeći funkcionalno-prostorni i prostorno ekološki uvjeti na području<br />
županije, definirani PPŽ-om.<br />
2.2. GRAĐEVINSKA PODRUČJA NASELJA<br />
Članak 17.<br />
Planom su određena građevinska područja naselja s osnovnom namjenom<br />
stanovanja, a sastoje se od izgrađenog i neizgrađenog dijela, a kako slijedi:<br />
naselje<br />
GP<br />
izgrađeni dio neizgrađeni dio naseljenost<br />
(ha)<br />
(ha)<br />
(ha)<br />
(staovnika/ha)<br />
1. Benkovac 148 130 18 26<br />
2. Benkovačko Selo 77 77 - 8<br />
3. Bijelina 61 61 - 11<br />
4. Brgud 83 83 - 7<br />
5. Bruška 30 30 - 13<br />
6. Buković 124 123 1 7<br />
7. Bulić 44 31 13 6<br />
8. Dobra Voda 36 36 - 5<br />
9. Donje Biljane 168 168 - 6<br />
10. Donje Ceranje 71 60 11 4<br />
11. Donji Karin 94 66 28 5<br />
12. Donji Kašić 74 74 - 10<br />
13. Donji Lepuri 54 47 7 5<br />
14. Gornje Biljane 152 148 4 7<br />
15. Gornje Ceranje 50 50 - 6<br />
16. Islam Grčki 170 157 13 7<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
37
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
17. Kolarina 61 61 - 7<br />
18. Korlat 93 90 3 11<br />
19. Kožlovac 77 77 - 5<br />
20. Kula Atlagić 134 129 5 7<br />
21. Lisičić 98 72 26 5<br />
22. Lišane Tinjske 66 58 8 6<br />
23. Medviđa 63 63 - 11<br />
24. Miranje 77 77 - 4<br />
25. Nadin 84 78 6 8<br />
26. Perušić Benkovački 73 59 16 8<br />
27. Podrgađe 26 26 - 2*<br />
28. Podlug 65 61 4 5<br />
29. Popovići 60 60 - 9<br />
30. Pristeg 124 112 12 8<br />
31. Prović 52 52 - 4<br />
32. Radošinovci 112 110 2 4<br />
33. Raštević 154 147 7 8<br />
34. Rodaljice 24 23 1 7<br />
35. Smilčić 121 118 3 5<br />
36. Šopot 149 138 11 4<br />
37. Tinj 165 143 22 5<br />
38. Vukšić 111 91 20 7<br />
39. Zagrad 60 60 - 5<br />
40. Zapužane 106 106 - 5<br />
*Popis stanovništva 2001.g.<br />
Građevinska područja naselja prikazana su u grafičkom dijelu elaborata Plana,<br />
kartografski prikaz br. 1 "Korištenje i namjena površina " i kartografski prikaz br.<br />
4 "Građevinska područja naselja i drugih sadržaja" u mjerilu 1:5000.<br />
Članak 18.<br />
Izgrađeni dio građevinskog područja je urbani prostor kojeg čine izgrađeni<br />
objekti zajedno sa pripadajućim parcelama i uređenim javnim prostorom<br />
(pristupi, javno zelenilo, infrastruktura i sl.) i druge površine privedene različitoj<br />
namjeni, a neizgrađeni dio je područje na kojemu se naselje može razvijati i<br />
širiti.<br />
Članak 19.<br />
Granice građevinskog područja naselja se u pravilu određuju granicama<br />
katastarskih čestica, a iznimno gdje to nije moguće (velike katastarske čestice,<br />
ili gdje se radi o oblicima parcelacije koju treba prilagoditi postojećem stanju,<br />
velike izdužene nepravilne čestice ili sklopovi takvih čestica), granice<br />
građevinskog područja definirane su tako da je povučena - ucrtana linija<br />
razgraničenja po kojoj treba izraditi parcelacijski elaborat.<br />
Članak 20.<br />
Izgradnja i širenje naselja dozvoljena je samo unutar granica građevinskog<br />
područja naselja na građevinskim česticama.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
38
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
2.2.1. Funkcije u građevinskim područjima naselja<br />
Članak 21.<br />
Planom se određuju funkcije koje mogu sadržavati građevinska područja<br />
naselja i to :<br />
- stambene zgrade sukladno Klasifikaciji vrsta građevina ("Narodne novine"<br />
br. 11/98) se definiraju kao građevine u kojima je 50% ili više ukupne<br />
korisne (neto) površine namijenjeno za stambene svrhe, a dijele se na:<br />
- obiteljske kuće koje se mogu sastojati od najviše tri stambene<br />
jedinice ukupno bruto razvijene površine do 400m 2<br />
- višeobiteljske kuće koje se mogu sastojati od najviše četiri stambene<br />
jedinice<br />
- višestambene građevine - stambene ili stambeno-poslovne namjene<br />
koje integriraju stanovanje sa poslovnim sadržajima, uslužnoservisnih<br />
funkcija prvenstveno u službi zadovoljenja potreba lokalnog<br />
stanovništva. U pravilu su to građevine koje u prizemlju imaju<br />
poslovni prostor, a na ostalim etažama stanove.<br />
- uz stambene jedinice u građevinama stambene izgradnje (obiteljske i<br />
višeobiteljske kuće) mogu se graditi i različiti poslovni prostori tihe i slične<br />
djelatnosti bez opasnosti od požara i eksplozija<br />
- u prostoru građevinskog područja naselja nalaze se i planiraju javni<br />
sadržaji za zadovoljenje zajedničkih potreba stanovnika iz oblasti uprave<br />
prosvjete, kulture, zdravstva i vjerske namjene<br />
- u sklopu građevinskog područja naselja moguća je izgradnja i manjih<br />
turističko-smještajnih sadržaja (hoteli, apartmani i sl.),<br />
- u sklopu građevinskog područja naselja moguće je lociranje raznih manjih<br />
proizvodnih djelatnosti koje svojom veličinom i ostalim karakteristikama<br />
nisu narušavajući, a svojim gabaritima se mogu uklopiti u uvjete za<br />
izgradnju i nisu zagađivači okoliša<br />
- U okviru građevinskog područja naselja nalaze se i :<br />
- površine zelenila različite namjene (parkovno, drvoredi, travnjaci, dr.)<br />
kao javni prostori<br />
- uređene obale i mjesna privezišta<br />
- površine športsko rekreacijskih sadržaja (igrališta) kao javni prostori<br />
- vrtovi izvan okućnice (građevinske čestice), koji se koriste kao<br />
poljodjelske površine, nalaze se između građevinskih čestica, a<br />
namjenom površina nisu obuhvaćene kao poljoprivredne površine<br />
2.2.2. Urbanističko - tehnički uvjeti<br />
Članak 22.<br />
Ovim je planom utvrđena potreba organizacije građevinskog područja naselja<br />
podizanjem gustoće izgrađenosti i opće urbane vrijednosti graditeljskih<br />
struktura, a temeljiti će se na Općim i Posebnim uvjetima za sve osnovne oblike<br />
izgradnje.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
39
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
2.2.2.1. Opći uvjeti<br />
Članak 23.<br />
Svaka građevinska čestica mora imati osiguran pristup s javnoga puta, a ako je<br />
potrebno izvesti priključak na javni put onda on mora biti min. 3,5m širine.<br />
Dužina priključka ne smije biti veća od 100m. Ukoliko je dužina priključka veća<br />
od 100m, širina ovog pristupnog puta mora biti min. 5,0m.<br />
Također svaka građevinska čestica mora imati priključke na postojeće<br />
komunalne instalacije u naselju, odnosno mogućnost priključenja na planirane.<br />
Članak 24.<br />
Regulacijski pravac je mjesto priključenja građevinske čestice na javnu<br />
prometnu površinu.<br />
Udaljenost regulacijskog pravca od ruba kolnika mora biti takva da osigurava<br />
mogućnost izvedbe pješačkog prolaza (nogostupa) min. širine 1,0m. Izuzetno u<br />
izgrađenim dijelovima naselja ako nije moguće drugačije može se izvesti<br />
pješački prolaz (nogostup) na samo jednoj strani ulice, odnosno ulica može biti i<br />
bez njega, uz uvjet kvalitetnog rješavanja odvodnje površinskih voda.<br />
Građevinski pravac definira obveznu i najmanju moguću udaljenost fronte<br />
građevine od regulacijskog pravca.<br />
Ukoliko se na prednjem pročelju građevine pojavi bilo kakva istaka (balkon,<br />
streha i sl.) građevinski pravac definiran je njome.<br />
Udaljenost građevinskog pravca od regulacijske crte je min. 5,0m, ako nije<br />
Zakonom o cestama, UPU - om ili DPU - om drugačije određeno.<br />
Članak 25.<br />
U izgrađenim dijelovima naselja, a poglavito u starim jezgrama, u slučajevima<br />
kada je građevni pravac uz ulicu definiran postojećom izgradnjom, građevine se<br />
mogu graditi i neposredno uz javnu prometnu površinu, što znači da se<br />
građevina treba uskladiti s postojećim stanjem.<br />
Kod dogradnje postojećih građevina dograđeni dio zadržava postojeći građevni<br />
pravac.<br />
Članak 26.<br />
Udaljenost samostojeće građevine od susjedne međe ne može biti manja od<br />
pola visine građevine.<br />
Na istoj udaljenosti moraju biti i istake na bočnoj ili stražnjoj fasadi građevine.<br />
Udaljenost samostojeće građevine od ruba susjedne čestice ne može biti manja<br />
od 3,0m.<br />
Izuzetak čine već izgrađeni objekti za koje udaljenost od međe može biti i manja<br />
u skladu sa zatečenim stanjem, pod uvjetom da se zatečeno stanje ne može<br />
mijenjati na štetu susjednog prostora.<br />
Članak 27.<br />
Dvojne građevine i građevine u nizu jednom svojom stranom prislanjaju se uz<br />
granicu susjedne građevinske čestice i uz susjednu građevinu. Prisloni zid mora<br />
se izvesti kao protupožarni.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
40
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Članak 28.<br />
Ovim Planom određena je minimalna širina građevinske čestice:<br />
- za samostojeću građevinu 12,0m<br />
- za dvojnu građevinu 10,0m<br />
- za građevine u nizu 6,0m<br />
Odstupanje od utvrđenih vrijednosti iz prethodnog stavka dozvoljeno je za<br />
samostojeće i dvojne kuće i to isključivo u izgrađenim dijelovima naselja, a<br />
može biti maksimalno 1,0m.<br />
Kod građevinskih čestica nepravilnog oblika njihovom širinom se smatra<br />
okomita projekcija na tangentu prometnice u dubini na kojoj će se vršiti<br />
izgradnja građevine.<br />
Članak 29.<br />
Visina građevine mjeri se od konačno zaravnanog i uređenog terena uz pročelje<br />
građevine na njegovom najnižem dijelu do gornjeg ruba stropne konstrukcije<br />
zadnjeg kata, odnosno nadozida potkrovlja, čija visina ne može biti više od<br />
1,2m.<br />
Ovim planom visina građevine je određena i brojem etaža. Broj etaža se<br />
određuje na dijelu građevine sa većim brojem etaža.<br />
Članak 30.<br />
Dijelovi građevine- etaže (Po- podrum, S- suteren, P- prizemlje, K- kat i Pkpotkrovlje)<br />
Planom su definirane kako je to propisano Zakonom o prostornom<br />
uređenju i gradnji.<br />
Članak 31.<br />
Na građevinskoj čestici mora biti osiguran prostor za smještaj prometa u<br />
mirovanju prema uvjetima utvrđenim ovim planom. Izgradnja garaža može biti i<br />
izvan objekta, ako ne prelazi dozvoljeni postotak izgrađenosti.<br />
Članak 32.<br />
Dio čestice između regulacijskoga i građevinskoga pravca u pravilu treba urediti<br />
kao ukrasni vrt sa prioritetnim čuvanjem postojeće vegetacije i sađenjem nove<br />
autohtonog karaktera. Ukoliko nije moguće izbjeći uklanjanje određenog broja<br />
stabala, odgovarajući broj je potrebno posaditi na slobodnim dijelovima čestice.<br />
Dio čestice između regulacijskoga i građevinskoga pravca se može koristiti i<br />
kao parkirališni prostor.<br />
Članak 33.<br />
Na jednom uličnom potezu ograde moraju biti ujednačene visinski i upotrebom<br />
materijala od kojega će se o<strong>grada</strong> izvesti. Preporučuje se izvedba o<strong>grada</strong> od<br />
kamena ili zelenila i kombinacijom tih dvaju materijala. Puni dio ograde može<br />
biti maksimalne visine 1,0m, a ukupna visina ograde ne smije biti viša od 2,0m.<br />
Članak 34.<br />
Građevinska površina zgrade je površina poda najveće etaže (etaža), uključivo<br />
površine lođa, balkona i terasa, određena prema vanjskim mjerama obodnih<br />
zidova u koje se uračunavaju obloge, obzide, parapete i ograde. Na osnovu ove<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
41
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
površine se utvrđuje koeficijent izgrađenosti (k ig ) građevinske čestice. Ovu<br />
površinu prema prethodnoj definiciji čine tlocrtne površine svih glavnih,<br />
pomoćnih i gospodarskih građevina na čestici.<br />
Građevinska (bruto) površina zgrade je zbroj površina mjerenih u razini podova<br />
svih dijelova zgrade (Po, S, Pr, K i Pk) uključivo površine lođa, balkona i terasa,<br />
određenih prema vanjskim mjerama obodnih zidova u koje se uračunavaju<br />
obloge, obzide, parapete i ograde. Na osnovu ove površine se utvrđuje<br />
koeficijent iskorištenosti (k is ) građevinske čestice. Ovu površinu prema<br />
prethodnoj definiciji čine tlocrtne površine svih glavnih, pomoćnih i gospodarskih<br />
građevina na čestici.<br />
2.2.2.2. Posebni uvjeti za interpolacije i rekonstrukcije u starom dijelu<br />
<strong>grada</strong> Benkovca<br />
Članak 35.<br />
U starom dijelu <strong>grada</strong> Benkovca, (grafički prikaz u dijelu elaborata Plana,<br />
kartografski prikaz br. 1 "Korištenje i namjena površina") treba poštivati<br />
slijedeće uvjete:<br />
- veličina građevinske čestice je uvjetovana zadanim stanjem sa max.<br />
koeficijentom izgrađenosti (k ig ) 0,4 i koeficijentom iskorištenosti (k is )<br />
1,0<br />
- građevina se interpolira u izgrađenu urbanu strukturu poštujući<br />
građevinski i regulacijski pravac susjeda<br />
- udaljenost novoga objekta od granice susjedne čestice može biti<br />
manja od 3,0m, odnosno moguće je graditi i na samoj granici<br />
građevinske čestice, ali treba postići obostrani dogovor susjeda<br />
pismenom suglasnošću u odnosu na mogućnosti prislanjanja<br />
objekata, otvaranje prozora, izjednačavanja visinskih odnosa,<br />
poštivanja građevinskog pravca i drugih dogovornih uvjeta. U tom<br />
smislu na građevini je moguće otvarati otvore na strani susjeda iako<br />
je udaljenost do susjedne čestice manja od 3,0m<br />
- građevinom se moguće vezati na slijepi zid susjedne kuće, odnosno<br />
izgradnji na granici međe, a kada je to omogućeno ranijim<br />
dogovorom susjeda - ostavljanjem tzv. veznih kamenova ili<br />
pismenom suglasnošću<br />
- građevina se može graditi najviše do visine susjedne građevine, te<br />
nagiba krovnih ploha i drugim arhitektonskim i građevinskim<br />
elementima usklađenim sa zatečenim tradicionalnim graditeljstvom<br />
Rekonstrukcije i nadogradnje postojećih graditeljskih cjelina treba provoditi<br />
prvenstveno poštujući naslijeđenu graditeljsku strukturu, a <strong>izmjene</strong> provesti<br />
tamo gdje je to potrebno iz funkcionalnih i konstruktivnih razloga.<br />
Nije dopušteno mijenjati osnovne urbanističke vrijednosti kao što su: cjelovitost<br />
ruralne strukture dijela naselja, organizacija dvora, ogradni zid sa ulaznim<br />
portalom, te temeljne arhitektonske vrijednosti naslijeđene graditeljske<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
42
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
strukture, a koje se odnose na izvorne oblikovne karakteristike i uporabu<br />
materijala za građenje.<br />
Odstupanja od navedenih uvjeta moguća su samo u slučaju kada se za<br />
područje izgrađenoga dijela naselja donosi DPU kojim se detaljno određuju<br />
uvjeti građenja, a koji su temeljeni na preciznoj analizi postojećega stanja.<br />
Gradnja i dogradnja je također moguća prema konzervatorskim uvjetima<br />
nadležnog tijela, tada bez obzira na uvjete zadane ovim Planom.<br />
2.2.2.3. Uvjeti za gradnju stambenih i pomoćnih građevina unutar<br />
građevinskog područja naselja<br />
Članak 36.<br />
Na jednoj građevinskoj čestici dozvoljena je izgradnja samo jedne obiteljske<br />
kuće, višeobiteljske kuće ili višestambene građevine.<br />
Članak 37.<br />
Uz obiteljske i višeobiteljske kuće mogu se na istoj građevinskoj čestici graditi<br />
pomoćne, gospodarske i manje poslovne građevine koje sa stambenom<br />
građevinom čine skladnu cjelinu.<br />
Članak 38.<br />
Stambene građevine su definirane prema broju stanova u njima, a na slijedeći<br />
način:<br />
tip stambene zgrade<br />
max. broj<br />
stanova<br />
max. broj etaža<br />
Po+P(S)+1(Pk)*<br />
obiteljske kuće 3<br />
(2 etaže)<br />
višeobiteljske<br />
Po+P(S)+2(Pk)*<br />
4<br />
kuće<br />
(3 etaže)<br />
višestambene<br />
Po+P(S)+3(Pk)*<br />
> 4<br />
zgrade<br />
(4 etaže)<br />
- alternativa prizemlju je suteren, a katu potkrovlje*<br />
max. bruto<br />
max. visina<br />
razvijena<br />
građevine<br />
površina<br />
m m 2<br />
7,5 400<br />
9,5 600<br />
12,5 2000<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
43
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Članak 39.<br />
Površina građevinske čestice na kojoj se nalazi stambena građevina kao i<br />
koeficijenti izgrađenosti i iskorištenosti čestice uvjetovani su tipom i vrstom<br />
stambene zgrade kako slijedi:<br />
Obiteljske kuće<br />
vrsta građevine<br />
minimalna površina max. koeficijent max. koeficijent<br />
građevinske čestice izgrađenosti iskorištenosti<br />
m 2 k ig k is<br />
samostojeća 350 0,3 0,6<br />
dvojna 250 0,35 0,7<br />
građevina u nizu 200 0,4 0,8<br />
Višeobiteljske kuće<br />
vrsta građevine<br />
minimalna površina max. koeficijent max. koeficijent<br />
građevinske čestice izgrađenosti iskorištenosti<br />
m 2 k ig k is<br />
samostojeća 600 0,3 0,6<br />
dvojna 400 0,35 0,7<br />
Višestambene građevine<br />
vrsta građevine<br />
samostojeća<br />
građevina<br />
minimalna površina max. koeficijent max. koeficijent<br />
građevinske čestice izgrađenosti iskorištenosti<br />
m 2 k ig k is<br />
1000 0,3 0,8<br />
Članak 40.<br />
Višestambene građevine se mogu graditi samo u gradu Benkovcu.<br />
U izgrađenim dijelovima građevinskog područja <strong>grada</strong> Benkovca u slučaju<br />
interpolacije višestambene građevine u postojeću urbanu strukturu koeficijenti<br />
izgrađenosti i iskorištenosti mogu biti i veći, a utvrditi će se izradom<br />
Urbanističkog <strong>plana</strong> uređenja <strong>grada</strong> Benkovca.<br />
Pomoćne građevine, gospodarske i manje poslovne građevine<br />
Članak 41.<br />
Na građevinskoj čestici se uz obiteljske i višeobiteljske kuće mogu graditi i<br />
pomoćne građevine, gospodarske i manje poslovne građevine.<br />
Najveća moguća bruto površina ovih građevina može biti 50m 2 . Iznimno<br />
gospodarske građevine u svim naseljima osim u gradu Benkovcu mogu biti i<br />
veće.<br />
Visina građevine ne smije biti veća od 4,0m.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
44
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Članak 42.<br />
Pomoćne građevine uz stambene mogu biti garaže, spremišta, drvarnice,<br />
kotlovnice i sl..<br />
Članak 43.<br />
Gospodarske građevine u smislu odredbi ovoga Plana mogu biti: ljetne kuhinje,<br />
sjenici, spremišta poljoprivrednih proizvoda, košnice, manje staje i peradarnici i<br />
sl.<br />
Navedene gospodarske građevine se ne mogu graditi u centralnom dijelu <strong>grada</strong><br />
Benkovca, odnosno mogu u skladu sa propisanim komunalnim redom.<br />
Članak 44.<br />
Malim poslovnim građevinama u smislu odredbi ovoga Plana smatraju se:<br />
krojačke, frizerske, postolarske, fotografske, prodavaonice, automehaničarske<br />
radionice, limarske lakirnice, bravarije, kovačnice, stolarije, ugostiteljski objekti i<br />
druge koje svojim sadržajem ne umanjuju kvalitetu stanovanja na vlastitoj i<br />
susjednim česticama.<br />
Članak 45.<br />
Ako se pomoćne građevine, gospodarske građevine i manje poslovne<br />
građevine grade kao zasebne (izvan stambenih građevina), mogu se graditi i<br />
neposredno do susjedne granice, uz pismenu suglasnost susjeda.<br />
U tom slučaju ne dozvoljava se otvaranje otvora uz obvezu izvođenja<br />
protupožarnog zida prema susjedu minimalne vatrootpornosti 2 sata.<br />
Voda sa krova navedenih građevina mora se odvesti na vlastitu česticu.<br />
Udaljenost susjedne građevine ukoliko nije prislonjena na predmetnu građevinu<br />
ne smije biti manja od udaljenosti koja je jednaka zbroju polovice visine<br />
predmetne i polovici visine susjedne građevine.<br />
Oblikovanje građevina<br />
Članak 46.<br />
Arhitektonskim oblikovanjem i svojim volumenom građevina se mora prilagoditi<br />
autohtonim vrijednostima graditeljskoga naslijeđa što podrazumijeva uporabu<br />
materijala, oblika, detalja, kolorita i ostalih elemenata, na arhitektonski kreativan<br />
način.<br />
Horizontalni i vertikalni gabariti građevine, oblikovanje fasada i krovišta, te<br />
upotrebljeni građevinski materijal, moraju biti usklađeni s okolnim objektima,<br />
načinom i tradicijom gradnje i krajobraznim vrijednostima podneblja.<br />
Građevine koje se izgrađuju kao dvojne građevine ili građevine u nizu moraju s<br />
građevinom uz koju su prislonjeni činiti arhitektonsku cjelinu.<br />
Za stambene građevine krov mora biti kosi, s nagibom 18- 28 0 , s pokrovom od<br />
crijepa. Moguća je i kombinacija kosog krova i krovnih terasa , a krovnih terasa<br />
ne smije biti više od 30% u odnosu na kose krovne plohe. Pokrov objekata<br />
društvenog standarda, gospodarskih objekata, sakralnih objekata i dr., može biti<br />
i ravan te od različitih materijala, izuzev salonita.<br />
Postojeće ravne krovove i terase kod stambenih z<strong>grada</strong> koje zbog loše izvedbe<br />
ne udovoljavaju svrsi, mogu se u skladu s uvjetima preurediti u kosa krovišta, a<br />
na taj način dobiveni prostor može se privesti stambenoj namjeni.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
45
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Članak 47.<br />
Teren oko građevina, potporni zidovi, terase i sl. moraju se izvesti tako da ne<br />
narušavaju izgled naselja, te da se ne promijeni prirodno otjecanje vode na<br />
štetu susjedne čestice i građevina.<br />
2.2.2.4. Uvjeti za izgradnju javnih, poslovnih i turističkih građevina unutar<br />
građevinskog područja naselja<br />
Članak 48.<br />
Osim stanovanja u građevinskom području naselja Planom se definirana<br />
mogućnost izgradnje pratećih sadržaja kao što su objekti društvenog standarda,<br />
objekti fizičke kulture, uslužnog i proizvodnog zanatstva, trgovački sadržaji,<br />
ugostiteljski, turistički i komunalni objekti, objekti infrastrukture, mreža pješačkih<br />
putova, lokalnih kolnih prometnica, te javnih prostora i zelenih površina.<br />
Članak 49.<br />
Planom se zabranjuje unutar građevinskih područja naselja izgradnja sadržaja<br />
koji zagađuju zrak, izazivaju buku veću od normi utvrđenih za stambene zone,<br />
privlače pretjerani promet teretnih vozila, zauzimaju velike površine zemljišta ili<br />
na bilo koji način negativno utječu na kvalitetu stanovanja.<br />
Članak 50.<br />
Gospodarske djelatnosti u funkciji pružanja usluga lokalnom stanovništvu<br />
(sadržaji trgovine, servisno-uslužnog karaktera, manjih proizvodnih pogona i<br />
sl.), u pravilu su locirane unutar građevinskog područja naselja bilo kao<br />
samostalni objekti ili u sastavu stambenih građevina.<br />
Također su u sklopu planiranih građevinskih područja naselja dozvoljene<br />
slijedeće manje proizvodne djelatnosti:<br />
- mala proizvodnja finalnih dijelova industrijskih proizvoda, tekstila,<br />
metaloprerade, građevinarstva i sl.<br />
- mali pogoni za finalizaciju i pakiranje prehrambenih, kozmetičkih i sličnih<br />
proizvoda<br />
- stolarski, kamenorezački, staklarski, keramičarski, limarski,<br />
vodoinstalaterski, plastičarski i slični pogoni maloga kapaciteta<br />
Sve navedene građevine moraju imati osiguran priključak na javnu prometnu<br />
površinu i elektroopskrbni sustav naselja, te uređaje za opskrbu vodom i<br />
zbrinjavanje otpadnih voda.<br />
Članak 51.<br />
Planom su definirani sljedeći uvjeti izgradnje građevina sa sadržajem<br />
gospodarskih djelatnosti u funkciji pružanja usluga lokalnom stanovništvu:<br />
- veličina građevinske čestice 300 - 1000 m 2<br />
- max. visina objekta Po+P(S)+1, a visina građevine 9,0m<br />
- max. koeficijent izgrađenosti 0,3<br />
- max koeficijent iskoristivosti 0,9<br />
- udaljenost građevinskog pravca od regulacijskog min. 5,0m<br />
- udaljenost građevine od susjednih čestica min. h/2 (h=visina građevine), ali<br />
ne manje od 3,0m.<br />
Javne i poslovne sadržaje moguće je uređivati i u sklopu stambenih građevina.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
46
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Članak 52.<br />
Unutar građevinskog područja naselja moguća je izgradnja i novih turističkih<br />
kapaciteta za smještaj i boravak, te pratećih ugostiteljskih sadržaja, kao i<br />
sadržaja za sport, zabavu i rekreaciju, a pod sljedećim uvjetima:<br />
- min. veličina građevinske čestice 300m 2<br />
- max. bruto razvijena površina građevine 2000m 2<br />
- visina objekta Po+P(S)+2(Pk), a visina građevine 9,5m<br />
- max. koeficijent izgrađenosti 0,3<br />
- max. koeficijent iskoristivosti 1,0<br />
- udaljenost građevinskog pravca od regulacijskog min. 5,0m<br />
- udaljenost građevine od susjednih čestica min. h/2 (h=visina građevine), ali<br />
ne manje od 3,0m.<br />
- smještajni kapacitet utvrđuje se po stopi 1 postelja/min. 50m 2 površine<br />
građevinske čestice<br />
- unutar ZOP-a kapacitet pojedinačne smještajne građevine (hotel, pansion,<br />
prenoćište i sl.) ako se nalazi unutar površine mješovite namjene iznosi do<br />
80 kreveta<br />
Članak 53.<br />
Ostali uvjeti za izgradnju građevina sa sadržajem gospodarskih djelatnosti u<br />
funkciji pružanja usluga lokalnom stanovništvu, kao i građevina sa<br />
ugostiteljskim i turističkim sadržajem jednaki su uvjetima za izgradnju<br />
stambenih građevina.<br />
2.2.2.5. Uvjeti izgradnje zone guste izgradnje unutar građevinskog<br />
područja naselja Donji Karin<br />
Članak 54.<br />
Planom se utvrđuju posebni uvjeti za gradnju i uređenje gusto izgrađenog dijela<br />
građevinskog područja naselja Donji Karin (S1) na lokaciji u skladu sa grafičkim<br />
dijelom Plana (grafički prikaz br. 4 „Građevinska područja naselja i drugih<br />
sadržaja“ list br. 10), i to:<br />
- minimalna veličina građevinske čestice je 200m 2<br />
- maksimalni koeficijent izgrađenosti građevinske čestice je 0,6<br />
- maksimalni koeficijent iskoristivosti građevinske čestice je 1,0<br />
2.2.2.6. Uvjeti izgradnje i uređenja obalnog područja unutar građevinskog<br />
područja naselja<br />
Članak 55.<br />
Zona morske obale sukladno odredbama Pomorskog zakonika obuhvaća pojas<br />
kopna do kojeg dopiru najveći valovi za vrijeme nevremena, ali i onaj dio kopna<br />
koji sa morem čini funkcionalnu cjelinu.<br />
Pod pojmom funkcionalne cjeline u smislu odredbi ovog Plana podrazumijeva<br />
se postojeći ili planirani dio kopna u neposrednom kontaktu sa morem koji po<br />
svojoj prirodi ili namjeni služi korištenju mora (nautičke luke), kao i za turističko-<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
47
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
rekreacijske svrhe koje su u vezi sa korištenjem mora (morske plaže, sportovi<br />
na vodi, šetnica – lungo mare i sl.).<br />
Članak 56.<br />
Minimalna širina zone morske obale je 6,0 m.<br />
Stvarna širina zone morske obale ovisi o mikrolokacijskim uvjetima kao što su:<br />
- morfologija terena<br />
- postojeći, zatečeni sadržaji u funkciji korištenja mora<br />
- planirana namjena zone<br />
Članak 57.<br />
Planom je definirana zona morske obale kao i namjena, uvjeti uređenja i<br />
izgradnje iste.<br />
Zona morske obale uz izgrađeni dio GP naselja za koji je potrebna izrada UPUa<br />
je ucrtana u grafičkom dijelu elaborata Plana, kartografski prikaz br. 3" Uvjeti<br />
za korištenje, uređenje i zaštitu prostora " u mjerilu 1:25000 i kartografski prikaz<br />
br. 4" Građevinska područja naselja i drugih sadržaja " u mjerilu 1:5000 – list<br />
br.10.<br />
Morska obala unutar granica neizgrađenog dijela GP naselja će se obuhvatiti<br />
izradom UPU-a tog dijela naselja u cjelini.<br />
Članak 58.<br />
Unutar zone morske obale Planom je predviđena slijedeća namjena:<br />
- zona plaže<br />
- zona prirodne obale<br />
Članak 59.<br />
Planom su definirane zone uređenih morskih plaža.<br />
Uređena morska plaža je nadzirana i pristupačna svima pod jednakim uvjetima<br />
s kopnene i morske strane uključivo i osobama s poteškoćama u kretanju,<br />
većim djelom izmijenjenog prirodnog obilježja, te infrastrukturno i sadržajno<br />
((tuševi, kabine i sanitarni čvorovi) uređen kopneni prostor neposredno povezan<br />
s morem, označen i zaštićen s morske strane<br />
Prirodna morska plaža je nadzirana i pristupačna s kopnene i/ili morske strane<br />
infrastrukturno neopremljena, potpuno očuvanog zatečenog prirodnog obilježja.<br />
Planom je dozvoljena izgradnja i uređenje plaža uz poštivanje sljedećih uvjeta:<br />
- obvezno osigurati prohodnost javnog dužobalnog pojasa<br />
- urediti, a po potrebi i nasuti obalni pojas radi oblikovanja javnog<br />
prostora za sunčanje u slučajevima kad morfologija prirodne obale to<br />
uvjetuje<br />
- predvidjeti postavu tuševa, kabina za presvlačenje i sanitarnih čvorova<br />
sukladno važećim standardima i Pravilniku za javne plaže<br />
- predvidjeti postavu paviljonskih ugostiteljskih objekata uz uvjet da<br />
izgrađenost prostora ne bude veća od 5% i max. visina objekta 4,0 m<br />
- urediti neprekinutu šetnicu (lungo mare) širine min. 3,0 m<br />
- respektirati postojeće zelenilo i oblikovno ga ukomponirati u planiranu<br />
organizaciju prostora<br />
- predvidjeti zaštitno zelenilo na rubovima zona i uz šetnicu<br />
- osigurati min. 20% površine plaže za zelene površine<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
48
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Članak 60.<br />
U sklopu zone prirodne obale Planom je definirano očuvanje prostora u<br />
zatečenom prirodnom obliku bez mogućnosti intervencije u postojeću prirodnu<br />
osnovu osim uređenja šetnice, trim i biciklističke staze.<br />
Članak 61.<br />
U neizgrađenim dijelovima građevinskog područja naselja, te prilikom<br />
nasipavanja obale unutar izgrađenog dijela građevinskog područja naselja,<br />
obvezno se mora osigurati javni prostor (slobodan prolaz) min. širine 15,0 m od<br />
morske obale prema kopnu, u sklopu kojeg treba realizirati šetnicu i zaštitni<br />
tampon zelenila.<br />
Za šetnica (lungo mare) u zoni morske obale potrebno je obvezno osigurati<br />
neprekidan i kontinuiran koridor minimalne širine 3,0 m.<br />
2.2.2.7. Posebni uvjeti za izgradnju u građevinskim područjima naselja za<br />
koje se donosi UPU ili DPU<br />
Članak 62.<br />
Za one dijelove građevinskog područja za koje je određena potreba izrade<br />
urbanističkog ili detaljnog <strong>plana</strong> uređenja (označeni u grafičkom prilogu Plana),<br />
vrijede uz navedene uvjete i slijedeći posebni uvjeti :<br />
- urbanističkim ili detaljnim planom uređenja treba osigurati od 15% do 20%<br />
od ukupne površine obuhvata za zajedničke/javne potrebe budućih<br />
stanovnika i to: za prometnice i parkirališta, izgradnju igrališta i zelenih<br />
površina, te za lociranje uslužno-servisnih funkcija koje su od općeg<br />
interesa<br />
- urbanistički ili detaljni planovi uređenja moraju se izraditi sukladno Zakonu<br />
o prostornom uređenju i gradnji i sadržavati sve priloge prema "Pravilniku<br />
o sadržaju i mjerilima kartografskih prikaza, obveznim prostornim<br />
pokazateljima i standardu elaborata prostornih planova".<br />
Članak 63.<br />
Unutar zaštitnog obalnog pojasa (ZOP) u građevinskom području naselja, u<br />
prostoru bliže od 70m od obalne crte, ne može se planirati niti se može graditi<br />
nova pojedinačna ili više građevina osim građevina komunalne infrastrukture i<br />
podzemnih energetskih vodova, pratećih sadržaja ugostiteljsko-turističke<br />
namjene, građevina koje po svojoj prirodi zahtijevaju smještaj na obali, te<br />
uređenje javnih površina<br />
2.3. IZGRAĐENE STRUKTURE VAN NASELJA<br />
Članak 64.<br />
Ovim planom izgrađenim strukturama izvan naselja smatraju se :<br />
- građevinsko područje za turističku izgradnju koje se izravno ne veže na<br />
građevinsko područje naselja, odnosno ono koje se formira uz<br />
građevinsko područje naselja kao posebna cjelina<br />
- stambene građevine na poljoprivrednim gospodarstvima i građevine u<br />
funkciji seoskog turizma<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
49
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
- gospodarski objekti kao što su građevine za pohranu poljoprivrednih<br />
strojeva i drugog alata, poljoprivrednih proizvoda, građevine za uzgoj i<br />
sklanjanje stoke i peradi, čuvanje vino<strong>grada</strong> i voćnjaka, razni staklenici i<br />
plastenici i slični objekti za koje se ne formiraju građevinska područja<br />
- građevinska područja za proizvodne djelatnosti koja se osnivaju kao<br />
samostalne prostorne jedinice<br />
- eksploatacijska polja sa proizvodnim objektima i pristupnim putovima od<br />
eksploatacijskog polja do javne prometne površine, koja se odnose na<br />
eksploataciju kamena i drugih sirovina, a neophodno ih je izgraditi za<br />
normalno funkcioniranje pogona<br />
- izgradnja objekata i uređaja obrane, prema posebnom programu<br />
Ministarstva obrane i postojećem zakonu<br />
- komunalni sadržaji - groblja odlagališta otpada i dr.<br />
- infrastrukturni objekti kao što su vodospreme, razne nadzemne i<br />
podzemne instalacije (vodovodne, elektroopskrbne, telekomunikacijske,<br />
plinske…), uređaji za pročišćavanje otpadnih voda i drugi, za koje se ne<br />
formiraju građevinska područja. Ovi se objekti mogu izgrađivati po<br />
posebnom programu u okviru zakona<br />
- građevine u funkciji gospodarenja šumama i lova (lugarnice, lovački<br />
domovi, hranilišta, pojilišta i sl.)<br />
- pojedinačni sakralni objekti<br />
- građevinska područja sportsko-rekreacijskih sadržaja i različiti sportsko<br />
rekreacijski, kupališni, izletnički, memorijalni, vidikovci, lovački i drugi<br />
objekti za koje se ne formiraju građevinska područja<br />
Članak 65.<br />
Građevine koje se mogu ili moraju graditi izvan građevinskog područja trebaju<br />
se locirati, projektirati, izgrađivati i koristiti na način da ne ugrožavaju<br />
poljoprivrednu proizvodnju i šumske resurse, kao i da na bilo koji način ne<br />
smanjuju zatečene vrijednosti čovjekove okoline, odnosno krajolika, a također i<br />
interes obrane države.<br />
2.3.1. Uvjeti za turističko-ugostiteljsku izgradnju<br />
Članak 66.<br />
Ovim se planom utvrđuju uvjeti izgradnje građevina turističko-ugostiteljske<br />
namjene na prostoru Grada za koje je planirano građevinsko područje (T2 -<br />
turističko naselje) u Donjem Karinu površine 10,00ha i maksimalnog kapaciteta<br />
do 500 kreveta (osoba).<br />
Članak 67.<br />
Uvjeti izgradnje građevina unutar zone turističko-ugostiteljske namjene (T2) su<br />
sljedeći:<br />
- građevine smještajnih jedinica ne smiju se graditi unutar obalnog pojasa u<br />
širini 100m od obalne crte<br />
- treba osigurati najmanje 100m 2 građevinske čestice po jednoj postelji<br />
- izgrađenost građevinske čestice ne smije biti veća od 30%<br />
- iskoristivost građevinske čestice ne smije biti veća od 0,8<br />
- max. katnost građevina može biti Po+P(S)+2<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
50
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
- min. 40% površine građevinske čestice mora biti pokriveno parkovnim ili<br />
prirodnim zelenilom<br />
Članak 68.<br />
Osim navedenih Planom se određuju i sljedeći uvjeti izgradnje i korištenja<br />
prostora unutar zone turističko-ugostiteljske namjene (T2):<br />
- nove smještajne i druge prateće građevine se moraju planirati na<br />
predjelima manje prirodne i krajobrazne vrijednosti<br />
- smještajne građevine kao i građevine pratećih sadržaja, potrebno je<br />
smještajem, veličinom i osobito visinom uklopiti u mjerilo prirodnog<br />
okoliša, te moraju biti sukladne arhitektonskom izrazu s elementima<br />
autohtonog urbaniteta i tradicijske arhitekture<br />
- prostorna cjelina ugostiteljsko turističke namjene mora imati odgovarajući<br />
pristup na javno-prometnu površinu i unutar nje smješten pripadajući broj<br />
parkirališnih mjesta<br />
- prilikom planiranja potrebno je respektirati postojeće poljske putove i<br />
mocire kao nasljeđe pučkog graditeljstva. Dopuštene su samo neophodne<br />
manje korekcije radi odvijanja prometa. Preporuča se prirodne i stvorene<br />
vrijednosti koristiti kao oblikovni i fizički parametar nove strukture<br />
- na prostoru planiranog područja turističko-ugostiteljske namjene uz<br />
smještajni program planiraju se ugostiteljski, zabavni, sportski i drugi<br />
sadržaji<br />
Planom se zabranjuje unutar građevinskog područja ugostiteljskoturističke<br />
namjene izgradnja građevina čija je namjena isključivo<br />
stambena, (za stalno ili povremeno stanovanje (stambene građevine,<br />
apartmanske građevine za tržište, kuće za odmor…)<br />
- sustav vodoopskrbe i odvodnje otpadnih voda mora se riješiti za zonu u<br />
cjelini<br />
- za planiranu turističko – ugostiteljsku zonu treba izraditi urbanistički plan<br />
uređenja, a potom i detaljni plan uređenja uz obavezno definiranje svih<br />
prostornih i infrastrukturnih veličina, te uz poseban naglasak na osiguranje<br />
samostalnog uređaja za kondicioniranje otpadnih voda. Sastavni dio<br />
detaljnog <strong>plana</strong> uređenja mora biti i Studija utjecaja na okoliš<br />
- osim građevinskog područja namijenjenog turističko-ugostiteljskoj<br />
djelatnosti, detaljnim planom uređenja također treba obuhvatiti i definirati<br />
način korištenja i uređenja dijela obalnog poteza uz planiranu zonu, a<br />
sukladno zadanim kriterijima iz ovoga Plana<br />
Članak 69.<br />
Unutar zaštitnog obalnog pojasa (ZOP) unutar zone turističko-ugostiteljske<br />
namjene, u prostoru bliže od 100m od obalne crte, ne može se planirati niti se<br />
može graditi nova pojedinačna ili više građevina osim građevina komunalne<br />
infrastrukture i podzemnih energetskih vodova, pratećih sadržaja ugostiteljskoturističke<br />
namjene i uređenje javnih površina.<br />
Članak 70.<br />
Za potrebe turističke ponude u vidu seoskog turizama, mogu se isključivo u<br />
sklopu poljoprivrednih gospodarstava zasnivati građevine za koje se ne<br />
formiraju građevinska područja. Takve građevine mogu se izgraditi kao nove ili<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
51
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
se toj svrsi mogu privesti postojeće ruralne cjeline. Turistički sadržaj može se<br />
ostvariti u dijelu stambene građevine, ili u zasebnim građevinama smještenim<br />
obvezno uz stambene građevine s kojima će činiti jedinstveni arhitektonskograđevinski<br />
kompleks.<br />
2.3.2. Uvjeti za građevine uz poljodjelske aktivnosti<br />
Članak 71.<br />
Na seoskim gospodarstvima minimalne veličine čestice od 5000m 2 , mogu se<br />
graditi stambene građevine za vlastite potrebe i potrebe seoskog turizma.<br />
Stambene građevine i one sa turističkim sadržajem mogu imati ukupnu bruto<br />
razvijenu površinu najviše do 600m 2 , odnosno maksimalnu visinu Po+P(S)+1 i<br />
visinu građevine 7,5m.<br />
Udaljenost ovih građevina od ruba čestice može biti min. 5,0m.<br />
Arhitektura građevina mora biti usklađena sa vrijednostima krajobraza i<br />
tradicionalnim graditeljskim naslijeđem, te u skladu sa odredbama ovog Plana.<br />
Članak 72.<br />
Planom se definira daljnji razvoj poljoprivredne proizvodnje temeljem<br />
uvažavanja postojeće proizvodne strukture što je rezultat specifičnih prirodnih,<br />
gospodarskih i drugih uvjeta.<br />
Ratarska proizvodnja razvijati će se na najvećem dijelu obradivih površina i<br />
polja, koja su kao osobito vrijedno zemljište izuzeta iz građevinskih područja<br />
naselja.<br />
Povrtlarska proizvodnja vezana je uz okućnice i uglavnom u okviru<br />
građevinskog područja naselja.<br />
Objekti za uzgoj stoke i peradi (farme, peradarnici i sl.) mogu se graditi na<br />
poljoprivrednom zemljištu lošije kvalitete.<br />
Članak 73.<br />
Ovim planom utvrđuju se uvjeti izgradnje građevina u funkciji poljoprivrednih<br />
djelatnosti izvan građevinskoga područja i to :<br />
- građevine koje mogu biti isključivo za vlastite potrebe i u funkciji obavljanja<br />
poljoprivrednih aktivnosti (spremišta, staje, skloništa od nevremena,<br />
spremišta poljoprivrednih strojeva i alata, za čuvanje voćnjaka i vino<strong>grada</strong> i<br />
sl.) mogu se graditi na čestici minimalne veličine 2000m 2 . Njihova<br />
maksimalna bruto površina smije biti 30m 2 , a visina 3,0m. Građevina mora<br />
biti izgrađena od kamenog zida ili drugog načina čvrste gradnje, tada<br />
ožbukana i bojana svijetlim pastelnim tonovima, dvostrešnog krova<br />
prekrivenog kamenim pločama ili kupom kanalicom. Ovakva građevina se<br />
ne smije graditi unutar zaštitnog obalnog pojasa (ZOP)<br />
- U prostoru zaštitnog obalnog pojasa (ZOP) ne može se planirati gradnja,<br />
niti se može graditi pojedinačna ili više građevina namijenjenih za vlastite<br />
gospodarske potrebe (spremište za alat, strojeve, poljoprivrednu opremu i<br />
sl.) izvan građevinskog područja, osim za prijavljeno obiteljsko<br />
poljoprivredno gospodarstvo i pružanje obiteljskih i turističkih usluga u<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
52
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
seljačkom domaćinstvu s veličinom parcele najmanje 3ha (kao prizemne<br />
građevine ukupne bruto površine do 200m 2 i udaljene najmanje 300m od<br />
obalne crte).<br />
- poljoprivredne građevine proizvodnog karaktera (staklenici, građevine za<br />
uzgoj stoke i peradi, prerada i čuvanje poljoprivrednih proizvoda i sl.) i<br />
građevine za veleprodaju poljoprivrednih proizvoda, mogu se graditi pod<br />
sljedećim uvjetima:<br />
- staklenici i plastenici se mogu graditi na površini koja nije veća od 40%<br />
od ukupne površine čestice<br />
- građevine za uzgoj stoke i peradi, preradu i čuvanje poljoprivrednih<br />
proizvoda, veleprodaju poljoprivrednih proizvoda i sl. mogu se graditi na<br />
parceli minimalne veličine 5000m 2 , a na površini koja nije veća od 40%<br />
ukupne površine parcele, te na poljoprivrednom zemljištu slabije<br />
kvalitete<br />
- visina građevina će ovisiti o sadržaju istih u skladu sa tehnološkim<br />
potreba, ali ne smije biti veća od prizemlja (1 etaža)<br />
- udaljenost građevina od susjedne čestice ne smije biti bliža od visine<br />
građevine, a min. 5,0m<br />
- za sve navedene sadržaje potrebno je osigurati prilazni put min. širine<br />
3,5m (duljina priključka ne smije biti veća od 50m, odnosno 100m ako<br />
su ugrađena ugibališta na razmaku od 50m. Ukoliko je dužina priključka<br />
veća od 100m, širina ovog pristupnog puta mora biti min. 5,0m.).<br />
Čestice sa navedenim sadržajem ne smiju imati direktan izlaz na<br />
državnu ili županijsku cestu<br />
- parcele moraju biti opremljene sa dovoljnom količinom vode i struje<br />
- odvodnja otpadnih voda mora biti riješena u skladu sa sanitarnim<br />
propisima<br />
- prilikom planiranja, projektiranja i izgradnje navedenih sadržaja<br />
potrebno je ispuniti sve potrebne uvjete zaštite okoliša i očuvanja<br />
krajobraza<br />
Članak 74.<br />
Udaljenost pojedinih građevina za uzgoj stoke i peradi od građevinskih područja<br />
naselja ovisi o količini i vrsti stoke ili peradi prema prikazanoj tabeli:<br />
Stoka<br />
krupnog<br />
zuba<br />
Udaljenost<br />
Stoka<br />
sitnog<br />
zuba<br />
Udaljenost Perad Udaljenost<br />
kom m kom m kom m<br />
do 150 200 do 200 100 do 1000 50<br />
150-350 300 200-750 100 1000-5000 50<br />
preko 350 500 preko 750 200 preko 5000 100<br />
2.3.3. Uvjeti za sportsko-rekreacijske aktivnosti<br />
Članak 75.<br />
Ovim Planom se utvrđuje priobalno područje Karinskog mora za uređenje<br />
kupališno rekreacijskih sadržaja uređenih plaža, športskih i drugih uređaja (R):<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
53
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
- svi zahvati na obalnom potezu koji je utvrđen kao osobito vrijedan predjel<br />
(prirodan krajobraz) kojima se mijenja prirodno stanje, moraju se strogo<br />
pridržavati principa nenarušavanja temeljnih krajobraznih vrijednosti<br />
prostora (PPŽ)<br />
- mogu se graditi objekti koji su u funkciji osnovne djelatnosti kao sanitarni<br />
uređaji, tuševi i kabine, veličine i kapaciteta primjerenih plaži<br />
- mogu se izgraditi sadržaji ugostiteljstva, trgovine i uslužnih funkcija, od<br />
čvrstog materijala ili montažni. Ako su objekti čvrste građevine površina ne<br />
može biti veća od 35,0m 2 i prizeman (P+0), a svojim se oblicima moraju<br />
prilagoditi datostima prostora i autohtone tradicionalne arhitekture<br />
Ove građevine se ne smiju izgrađivati unutar maritimnog dijela obale<br />
odnosno ne manje od 6,0m od obalne crte. Iznimno ukoliko je to detaljnim<br />
planom uređenja drugačije određeno takve se građevine mogu locirati i<br />
unutar obalnog pojasa uz poštivanje zakonskih uvjeta pribavljanjem<br />
koncesijskog prava.<br />
- obzirom na posebnu osjetljivost prostora priobalnog područja potrebno je<br />
izraditi urbanistički plan uređenja za čitavu zonu<br />
Članak 76.<br />
U okviru planirane površine sportsko-rekreacijske zone uz obalu Karinskog<br />
mora, Planom je predviđena mogućnost priveza manjih plovila za potrebe<br />
lokalnog stanovništva.<br />
Sidrenje u akvatoriju Karinskog mora obuhvaćenim ovim Planom nije<br />
dozvoljeno, ako smještaj sidrišta nije objavljen u službenim pomorskim<br />
publikacijama.<br />
Članak 77.<br />
Za sportsko-rekreacijsku zonu Miranje donje namjene za golf igralište (R1)<br />
vrijede sljedeći uvjeti:<br />
- maksimalna veličina zone može biti 100 ha<br />
- veličina obuhvata zone golf igrališta je uvjetovana brojem rupa: 18 rupa min<br />
70ha, a 27 rupa min 100ha<br />
- u okviru ove zone moguće je graditi manje ugostiteljsko-turističke građevine<br />
(hoteli, vile, klubovi i drugi prateći sadržaji) po sljedećim kriterijima:<br />
- građevine za smještaj natjecatelja i posjetitelja mogu imati najveću<br />
bruto razvijenu površinu od 150 m 2 po hektaru ukupne zone<br />
- klupska kuća može imati najveću bruto izgrađenu površinu od 2500 m 2<br />
- maksimalna katnost smještajnih jedinica (hotela) – Po+P(S)+1(Pk), a<br />
visina građevine 8m<br />
- maksimalna katnost ostalih objekata – Po+P(S)+0, a visina građevine<br />
6m, odnosno i više za potrebe specifičnih sportskih građevine (npr.<br />
zatvoreni bazen, sportska sala i sl.)<br />
- arhitektura građevina mora biti usklađena sa vrijednostima krajobraza<br />
i tradicionalnim graditeljskim naslijeđem, te u skladu sa odredbama<br />
ovog Plana.<br />
- izgrađenost planirane zone namijenjene za golf ne smije biti veća ud 10%<br />
- ukoliko se zona golf igrališta nalazi u blizini vodozaštitnog područja izvorišta<br />
ili drugih vrijednih vodnih površina, potrebno je provesti mjere zaštite<br />
nadzemnih ili podzemnih voda ili mora uz obvezatnu izgradnju zatvorenog<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
54
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
sustava odvodnje drenažnih voda, kao i pročišćavanje i ponovnu upotrebu<br />
drenažnih voda<br />
Članak 78.<br />
Planom se predviđa sportsko-rekreacijska zona Miranje gornje namijenjena<br />
prvenstveno rekreacijskim aktivnostima na vodi (R5).<br />
Namjena zone bi bila rekreacija na vodi, što znači da se unutar iste planira<br />
izgraditi kompleks bazena sa sadržajima poput tobogana, umjetnih valova<br />
umjetnih rijeka i sl., a uz njih prateći uslužni i ugostiteljski sadržaji.<br />
Članak 79.<br />
Projektiranje i izgradnja sadržaja u sportsko-rekreacijskoj zoni priobalnog<br />
područja Karinskog mora je moguća samo na osnovu urbanističkog <strong>plana</strong><br />
uređenja, koji se mora izraditi za zonu u cjelini, te u skladu sa Zakonom o<br />
prostornom uređenju i gradnji.<br />
Za sportsko-rekreacijske zone u Miranjima donjim i Miranjama gornjim prije<br />
njihove realizacije je potrebno izraditi urbanistički plan uređenja za svaku.<br />
Članak 80.<br />
- Radi izuzetnih prostornih karakteristika rijeke Karišnice ovim se Planom taj<br />
prostor namjenjuje javnoj uporabi u označenim granicama (u grafičkom<br />
dijelu elaborata Plana, kartografski prikaz br. 3 "Uvjeti za korištenje,<br />
uređenje i zaštitu prostora") kao područje od posebnog krajobraznog,<br />
geomorfološkog i hidrološkog značenja.<br />
- Za navedeni prostor se uvjetuje izrada urbanističkog <strong>plana</strong> uređenja, kojim<br />
će se definirati karakteristike prostora, te na temelju kojega se može<br />
odrediti način korištenja.<br />
- U navedenom prostoru dopušta se izgradnja sportskih i rekreacijskih<br />
sadržaja, pješačkih staza, pokretnih manjih ugostiteljskih i sanitarnih<br />
sadržaja, a na način minimalne promjene krajolika, te sa ciljem njegova<br />
sadržajnijeg korištenja.<br />
2.3.4. Uvjeti izgradnje ostalih sadržaja<br />
Članak 81.<br />
Eksploatacijska polja (površine za iskorištavanje mineralnih sirovina - u<br />
grafičkom dijelu elaborata Plana, kartografski prikaz br. 1 "Korištenje i namjena<br />
površina") planirana su uz ležište sirovina, a mogu se proširivati uz uvjete<br />
propisane zakonom i u planiranim zonama istražnih prostora mineralnih<br />
sirovina (kartografski prikaz br. 3 "Uvjeti za korištenje, uređenje i zaštitu<br />
prostora").<br />
Članak 82.<br />
Planom se utvrđuje da se na eksploatacijskim poljima na lokalitetu (zona) Lisičić<br />
- Buković gaj - Debelo brdo može eksploatirati arhitektonsko-građevni kamen, a<br />
na lokalitetima Biljane donje i Miranje tehnički- građevni kamen.<br />
U skladu sa Prostornim planom Zadarske županije, te Izmjenama i dopunama<br />
istog, na lokalitetu Biljane donje utvrđujemo sljedeća eksploatacijska polja:<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
55
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Busišta 2, Busišta 3, Busišta – kamen, Čardak, Kosa i Vidukin gaj, a na<br />
lokalitetu Miranje, eksploatacijsko polje Grbovaču.<br />
Na lokalitetu Lisičić – Buković gaj – Debelo brdo je planirana zona u okviru koje<br />
se mogu oformiti istražni prostori i eksploatacijska polja za eksploataciju<br />
„benkovačkog arhitektonskog kamena“.<br />
Članak 83.<br />
U planiranoj zoni Lisičić – Buković gaj – Debelo brdo pristupne putove kojima se<br />
osigurava transport od eksploatacijskih polja do javno prometnih površina<br />
potrebno je formirati kao servisne ceste i iste locirati unutar prostora<br />
predviđenog za istraživanje mineralnih sirovina. Nastojati formirati jedinstvenu<br />
servisnu cestu za više eksploatacijskih polja.<br />
Članak 84.<br />
Planom se utvrđuju sljedeći kriteriji za određivanje zona istražnih prostora i<br />
eksploatacijskih polja:<br />
- istraživanje i eksploatacija mineralnih sirovina ne može se obavljati na<br />
mjestima i na način koji ugrožava podzemne vode, rijeke i jezera<br />
- lokacija mora biti na sigurnoj udaljenosti od naselja, ugostiteljskoturističkih<br />
i sportsko-rekreacijskih područja<br />
- istraživanje i eksploatacija mineralnih sirovina nije dozvoljena na prostoru<br />
na kojem se nalaze javne prometnice, vodoprivredni objekti i uređaji, vojni<br />
objekti i groblja, te na prostoru iznad i ispod elektroenergetskih postrojenja<br />
- istraživanje i eksploatacija mineralnih sirovina ne može se izvoditi uz<br />
zaštićenu spomeničku i kulturnu baštinu i zaštićene prirodne vrijednosti<br />
- minimalna udaljenost za istraživanje i eksploataciju mineralnih sirovina od<br />
naprijed navedenih područja i objekata mora biti u skladu sa posebnim<br />
propisom<br />
- nije dopuštena eksploatacija pijeska i šljunka uz jezera i vodotoke<br />
- mora se prilagoditi krajoliku<br />
- transport sirovina mora biti izvan područja naselja<br />
Članak 85.<br />
Prilikom eksploatacije mineralnih sirovina potrebno je u najvećoj mogućoj mjeri<br />
štititi krajobrazne vrijednosti okolnog i šireg prostora. U tom smislu potrebno je<br />
izbjegavati i jednostrane kaskadne načine eksploatacije (zasjeke).<br />
Dijelove i cjeline koji se napuštaju i zatvaraju potrebno je sanirati, revitalizirati ili<br />
prenamijeniti u skladu s izrađenom dokumentacijom na načelima zaštite<br />
okoliša.<br />
Kameni otpad pri dobivanju „benkovačkog arhitektonskog kamena“ moguće je<br />
koristiti za tehničku sanaciju otkopanih prostora, a manji dio (maksimalno 20%<br />
od ukupnih količina kamenog otpada) kao-tehničko građevni kamen, što se<br />
mora utvrditi Studijom procjene utjecaja na okoliš.<br />
Korištenje eksploatacijskih polja i istražnih prostora mora biti u skladu sa<br />
Zakonom o rudarstvu, Pravilniku o eksploataciji mineralnih sirovina i<br />
Pravilnikom o istraživanju mineralnih sirovina.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
56
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Članak 86.<br />
U skladu sa Programom <strong>prostornog</strong> uređenja RH ("Narodne novine" br. 50/99)<br />
ovim su Planom definirani su prostori posebne namjene, a u svrhu zaštite<br />
interesa obrane.<br />
Prostori posebne namjene su definirani u grafičkom prikazu br. 1 „Namjena i<br />
korištenje prostora“, a odnose se na:<br />
- vojni kompleks Benkovac<br />
- poligon Debelo brdo<br />
- poligon Benkovac<br />
- vojni kompleks Lisičić<br />
Članak 87.<br />
Planirani prostori posebne namjene će se koristiti prioritetno za potrebe obrane,<br />
pa će se i drugi mogući interesi izgradnje i korištenja prostora u njima<br />
usklađivati suglasno sa nadležnim tijelom obrane, što znači da se u postupku<br />
ishođenja rješenja o uvjetima građenja, odnosno lokacijske dozvole trebaju<br />
tražiti posebni uvjeti.<br />
Planirani prostori su definirani i koristiti će se sukladno potrebama Ministrastva<br />
obrane i Pravilnikom o zaštitnim i sigurnosnim zonama vojnih objekata. U tom smislu<br />
na planiranim prostorima za potrebe posebne namjene definirane su sljedeće zone:<br />
- zona posebne namjene<br />
- zona zabranjene gradnje - potpuna zabrana bilo kakve gradnje<br />
- I zona ograničene gradnje – zabrana izgradnje objekata koji svojom visinom<br />
nadvisuju vojni objekt i time predstavljaju fizičku prepreku koja ometa rad vojnih<br />
uređaja; zabrana izgradnje industrijskih i energetskih objekata, dalekovoda, antena,<br />
raznih objekata metalnih konstrukcija, elektronskih uređaja i drugih objekata koji<br />
emitiranjem elektromagnetnih valova ili na neki drugi način ometaju rad vojnih<br />
uređaja, ugrožavaju sigurnost i tajnost vojnog objekta ili predstavljaju „unosan cilj“<br />
napada; postojeća naselja i objekti izgrađeni u ovoj zoni mogu se proširivati i<br />
dograđivati zavisno od konkretnih uvjeta,a li tako da se širenje usmjerava van ove<br />
zone; pojedinačna, individualna gradnja manjih objekata moguća je ovisno od<br />
konkretnih uvjeta (konfiguracija terena, karaktera objekta, njegove lokacije, moguće<br />
posljedice na rad vojnih uređaja, sigurnost i zaštitu tajnosti; za izgradnju bilo kakvih<br />
objekata u ovoj zoni obvezna je potvrda MORH-a na glavni projekt<br />
- II zona ograničene gradnje – zabrana izgradnje objekata koji svojom visinom<br />
nadvisuju vojni objekt i time predstavljaju fizičku prepreku koja ometa rad vojnih<br />
uređaja na smjerovima od posebnih interesa za OS RH; zabrana izgradnje<br />
objekata koji emitiranjem elektromegnetnih valova ili drugim zračenjima ometaju<br />
rad vojnih uređaja na smjerovima od posebnih interesa za OS RH<br />
Članak 88.<br />
Sva Planom predviđena groblja su postojeća. Proširenja istih i izgradnja<br />
potrebnih pratećih građevina se predviđaju na sadašnjim lokacijama.<br />
Ukoliko se groblje nalazi izvan građevinskog područja naselja proširenje istog<br />
od građevinskog područja u pravilu mora biti min. 500m, a također i od<br />
gospodarskih, poslovnih, turističkih zona, zona za posebne namjene i površina<br />
za iskorištavanje mineralnih sirovina.<br />
Groblja se trebaju proširivati izvan vrijednog obradivog i šumskog tla, udaljena<br />
od zaštićenih spomenika kulture, odnosno drugih planiranih zona.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
57
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Članak 89.<br />
Izvan planiranih građevinskih područja moguća je izgradnja benzinskih<br />
postaja s pratećim sadržajima najveće visine P+0, odnosno visina građevine<br />
4,0m. Krovovi mogu biti ravni ili kosi maksimalnog nagiba do 28 0 .<br />
Pod pratećim sadržajima podrazumijevaju se ugostiteljski sadržaji najveće bruto<br />
površine do 100m 2 , trgovački sadržaji najveće bruto površine također do<br />
100m 2 , te sanitarni objekti.<br />
Izvan planiranih građevinskih područja moguća je uz prometnice i izgradnja<br />
odmorišta sa pratećim sadržajima. Pod pratećim sadržajima podrazumijevaju<br />
se samo sanitarni objekti.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
58
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
3. UVJETI SMJEŠTAJA GOSPODARSKIH DJELATNOSTI<br />
Članak 90.<br />
Ovim planom se utvrđuju djelatnosti u zonama gospodarske namjene (I) na<br />
prostoru Grada Benkovca i to:<br />
- proizvodna namjena – industrija (u većem obimu – preko 50% planiranog<br />
prostora)<br />
- poslovna namjena - pretežito trgovačka<br />
Članak 91.<br />
Planom definirana građevinska područja proizvodne namjene su područja za<br />
izgradnju i razvoj industrijskih, proizvodnih i prerađivačkih pogona, zanatskih i<br />
servisnih djelatnosti, skladišnih prostora, te ostalih sličnih djelatnosti.<br />
Članak 92.<br />
Planom je dozvoljeno unutar građevinskih područja gospodarske namjene<br />
izgradnja trgovačko-uslužnih i ugostiteljskih sadržaja, te drugih sličnih<br />
maloprodajnih i veleprodajnih sadržaja koji zahtijevaju veće građevinske<br />
čestice.<br />
Članak 93.<br />
Planom se zabranjuje unutar građevinskih područja gospodarske namjene<br />
izgradnja objekata čija je namjena isključivo stambena. Dozvoljeno je da se u<br />
okviru poslovnih objekata izgrade nužni stambeni prostori, a sve u funkciji<br />
minimalnih potreba osnovne namjene.<br />
Članak 94.<br />
Ovim planom se utvrđuju djelatnosti u zonama poslovne namjene – pretežito<br />
trgovačke (K2) na prostoru Grada Benkovca i to:<br />
- poslovna namjena – trgovačka (u većem obimu – preko 50% planiranog<br />
prostora)<br />
- poslovna namjena – ostala (uslužna djelatnost – pošta, banka,<br />
ugostiteljstvo, razni servisi i sl.)<br />
Članak 95.<br />
Planom se zabranjuje unutar građevinskih područja poslovne namjene –<br />
pretežito trgovačke izgradnja objekata čija je namjena isključivo stambena i<br />
proizvodna. Dozvoljeno je da se u okviru poslovnih objekata izgrade nužni<br />
stambeni i proizvodni prostori, a sve u funkciji minimalnih potreba osnovne<br />
namjene.<br />
Članak 96.<br />
Za smještaj sadržaja proizvodne namjene – industrija i poslovne namjene –<br />
pretežito trgovačke na prostoru Grada Benkovca treba zadovoljiti stroge kriterije<br />
zaštite tla, zraka i podzemnih voda. Stoga odabrana tehnologija mora biti<br />
suvremena i koja garantira prihvatljive koeficijente zagađenja okoliša.<br />
Kapaciteti, tehnologija i drugi elementi moraju se u osnovi prilagoditi<br />
mogućnostima proizvodnje na ovom prostoru.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
59
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Kao posebnu mjeru zaštite prostora Plan definira obveznu izvedbu koridora<br />
zaštitnog zelenila minimalne širine 5,0m uz rub obuhvata cijele planirane zone,<br />
a radi sprječavanje mogućeg negativnog utjecaja proizvodnih i poslovnih<br />
sadržaja na okolni prostor.<br />
Članak 97.<br />
Kriteriji za izgradnju građevina sa sadržajima gospodarskih djelatnosti<br />
planiranih u gospodarskim zonama i poslovnoj zoni – pretežito trgovačkoj su:<br />
- min. veličina građevinske čestice može biti 1000 m 2<br />
- max. koeficijent izgrađenosti je 0,4<br />
- max. koeficijent iskoristivosti čestice je 1,0<br />
- max. visina građevina je P(S)+2, sa max. visinom građevine 10m<br />
(iznimno za specifične građevine poput silosa, dimnjaka, antena i sl, te iz<br />
tehnoloških potreba visina građevina može biti i veća)<br />
- min. udaljenost od susjedne čestice, kao i od pristupnog puta je h/2<br />
(h=visina građevine)<br />
- osigurati min. 20% od ukupne površine za zajedničke javne potrebe<br />
(prometnice, parkirališta, zelene površine ...)<br />
- građevine se mogu graditi isključivo na građevinskim česticama koje imaju<br />
osiguran kolni pristup do čestice min. širine 6,0m.<br />
- parkirališne potrebe trebaju biti zadovoljene na čestici<br />
Članak 98.<br />
Za sve gospodarske zone i zonu poslovne namjene obvezna je izrada<br />
urbanističkog <strong>plana</strong> uređenja kako je utvrđeno u Odredbama za provođenje -<br />
poglavlje 9. Mjere provedbe <strong>plana</strong>/ 9.1. Obveza izrade prostornih planova,<br />
odnosno u grafičkom dijelu Plana, kartografski prikaz br. 3 " Uvjeti za korištenje,<br />
uređenje i zaštitu prostora " u mjerilu 1:25000 i u grafičkom dijelu Plana,<br />
kartografski prikaz br. 4 " Građevinska područja naselja i drugih sadržaja" u<br />
mjerilu 1:5000.<br />
Prilikom izrade urbanističkog <strong>plana</strong> uređenja, potrebno je raditi Procjenu<br />
utjecaja na okoliš za sadržaje koji se nalaze na Popisu zahvata donesenom uz<br />
Uredbu o procjeni utjecaja na okoliš.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
60
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
4. UVJETI SMJEŠTAJA DRUŠTVENIH DJELATNOSTI<br />
Članak 99.<br />
Osnovni kriterij za lociranje društvenih djelatnosti na prostoru Grada je sustav<br />
središnjih naselja, u kojima je planirana izgradnja sadržaja društvenog<br />
standarda.<br />
Tako se za područje Grada Benkovca utvrđuju slijedeći sadržaji društvenih<br />
djelatnosti:<br />
- u upravi i administraciji - osiguravaju se sadržaji gradske uprave,<br />
sudstva, policije i javnih poduzeća, mjesnih odbora, te turističke zajednice<br />
sa ispostavama (temeljem zakona)<br />
- u obrazovanju - predškolske ustanove, osnovne škole te srednje škole za<br />
koje postoje realni uvjeti (poljoprivrednog, turističkog, zanatskog i sl.<br />
smjerova)<br />
- u kulturi - knjižnicu, čitaonicu, društveni dom polivalentnog karaktera i<br />
druge kulturne sadržaje za koje postoji interes<br />
- u sportu i rekreaciji - dovoljno terena za sportske klubove i rekreativno<br />
bavljenje športskim aktivnostima, sa ciljem osiguranja min. 2,5-3 m 2 /st (za<br />
stanovništvo stalno naseljeno), športsku dvoranu polivalentne namjene i<br />
ostale športske sadržaje za koje postoje preduvjeti (karting, trim-staze i<br />
drugo). Za grad Benkovac posebno se treba planirati izgradnja gradskog<br />
sportskog centra. U sastavu zone isključivo turističko - ugostiteljske<br />
namjene planirati sportsko-rekreacijske sadržaje<br />
- u zdravstvu - zdravstvenu stanicu sa specijalističkim ambulantama opće<br />
prakse - zubarske i ginekološke ambulante te hitnu pomoć i dr. Također<br />
treba omogućiti osnivanje specijaliziranih stacionara kliničkog tipa. Pri<br />
dimenzioniranju ovih sadržaja treba imati u vidu povećane potrebe u<br />
ljetnoj sezoni u cilju pružanja odgovarajućih usluga turističkoj ponudi<br />
- Za socijalnu skrb - treba osigurati prihvatilišta za stare i nemoćne, te<br />
druge sadržaje koji su u sustavu socijalne skrbi sukladno Zakonu<br />
- vjerske institucije - crkvene građevine u naselju u skladu sa<br />
tradicionalnim potrebama stanovništva<br />
- groblja - kao sadržaji u prostoru od društvenoga interesa za koja treba<br />
osigurati odgovarajući prostor u sklopu ili u blizini naselja<br />
Članak 100.<br />
Za građevine iz prethodnog članka utvrđuju se slijedeći uvjeti za njihovu<br />
izgradnju:<br />
- min. veličina građevinske čestice je 600m 2<br />
- max. koeficijent izgrađenosti čestice je 0,5<br />
- max. koeficijent iskoristivosti je 1,0<br />
- max. visina građevine je P 0 +P(S)+1, a visina građevine 8,0m (za vjerske<br />
građevine i sportske dvorane visine iznimno mogu biti i veće)<br />
- min. udaljenost građevinskog pravca od regulacijskog kao i min. udaljenost<br />
od susjedne čestice je 5,0m<br />
- volumenske i oblikovne karakteristike građevina moraju se prilagoditi<br />
morfološkim karakteristikama naselja, te poštivati uvjete koji su ovim<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
61
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Planom utvrđeni u dijelu Odredbi za provođenje – Građevinska područja<br />
naselja – Oblikovanje građevina<br />
- moraju imati osiguran kolni pristup do građevinske čestice min. širine 6,0m<br />
Iznimno u izgrađenim dijelovima naselja, kada to naslijeđena situacija na<br />
terenu ne dozvoljava, minimalna širina pristupa na javnu prometnu površinu<br />
može biti i manja, ali ne manja od 3,5 m uz uvjet da duljina pristupa ne<br />
prelazi 50m, odnosno 100m s ugrađenim ugibalištem na razmaku od 50m<br />
- parkirališni prostor treba osigurati unutar čestice u veličini propisanoj za<br />
odgovarajuću namjenu<br />
Članak 101.<br />
U slučajevima interpolacije ili izgradnje građevina društvenih djelatnosti u<br />
urbanom području dozvoljava se odstupanje od naprijed utvrđenih vrijednosti u<br />
pogledu dozvoljene visine, koeficijenta izgrađenosti i iskoristivosti građevinske<br />
čestice, s ciljem da se građevine prilagode stvarnim mogućnostima terena,<br />
okolnoj izgrađenosti i ambijentalnim vrijednostima.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
62
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
5. UVJETI UTVRĐIVANJA KORIDORA ILI TRASA I POVRŠINE<br />
PROMETNIH I DRUGIH INFRASTRUKTURALNIH SUSTAVA<br />
5.1. CESTOVNI PROMET<br />
Članak 102.<br />
Planom je obuhvaćena mreža javnih cesta, nerazvrstanih cesta i ulica u naselju,<br />
te rekonstrukcija postojeće cestovne mreže u skladu s planskim značajem<br />
pojedinih cestovnih pravaca. Mreža javnih cesta određena je temeljem Zakona<br />
o javnim cestama, te Odluke o razvrstavanju javnih cesta u državne ceste,<br />
županijske ceste i lokalne ceste – navedene u tekstualnom dijelu ovih Odredbi i<br />
označene u grafičkom dijelu elaborata Plana, kartografski prikaz br. 1<br />
"Korištenje i namjena površina".<br />
Članak 103.<br />
Ovim planom utvrđuju se zaštitni koridori koje je potrebno rezervirati i očuvati za<br />
izgradnju planirane, te proširenje i modernizaciju postojeće cestovne mreže<br />
(izuzev Jadranske autoceste):<br />
područje kroz koje<br />
prolazi<br />
postojeća<br />
cesta<br />
planirana<br />
cesta<br />
unutar GP naselja 12m 15m<br />
izvan GP naselja 15m 30m<br />
Moguća su manja odstupanja od planirane trase koridora radi boljeg<br />
prilagođavanja trase ceste terenskim uvjetima.<br />
Zaštitni koridor Jadranske autoceste se utvrđuje u širini od 150m.<br />
Članak 104.<br />
Unutar utvrđenih koridora nije dozvoljena nikakva gradnja do ishođenja rješenja<br />
o uvjetima građenja ili lokacijske dozvole za cestu (ili njen dio na koji je<br />
orijentirana građevina). Nakon ishođenja rješenja o uvjetima građenja ili<br />
lokacijske dozvole, odnosno zasnivanja građevinske čestice ceste odredit će se<br />
zaštitni pojas ceste u skladu s ovim Odredbama, dok će se prostor koridora<br />
izvan zaštitnog pojasa priključiti susjednoj planiranoj namjeni.<br />
Članak 105.<br />
Radi osiguranja prometa i sigurnosti ljudi ovim planom se utvrđuju širine<br />
zaštitnih pojaseva, sukladno zakonu, i to od vanjskog ruba zemljišnog pojasa sa<br />
svake strane:<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
63
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
vrsta ceste<br />
izvan<br />
građevinskog<br />
područja<br />
unutar<br />
građevinskog<br />
područja<br />
državna 25m 10m<br />
županijska 15m 7m<br />
lokalna 10m 5m<br />
nerazvrstana 10m 5m<br />
U slučaju rekonstrukcije postojećih prometnica unutar izgrađenog dijela<br />
građevinskog područja naselja širina zaštitnih pojaseva može biti i manja.<br />
Članak 106.<br />
U zaštitnom pojasu javne ceste može se formirati negradivi dio građevinske<br />
čestice s parkirališnim površinama, niskim zelenilom, ogradom i sl., ali na način<br />
da ne smanji preglednost ceste i križanja.<br />
U zaštitnom pojasu javne ceste mogu se graditi građevine za potrebe<br />
održavanja ceste i pružanja usluga vozačima i putnicima, a predviđeno<br />
projektom ceste (cestovne kućice, benzinske postaje, parkirališta, odmorišta i<br />
sl.). Prije izdavanja rješenja o uvjetima građenja ili lokacijske dozvole za te<br />
građevine potrebno je zatražiti uvjete nadležne Uprave za ceste.<br />
Članak 107.<br />
Unutar građevinskih područja naselja potrebno je osigurati sljedeće uvijete u<br />
pogledu definiranja prometnih koridora, a radi sigurnosti u odvijanju prometa:<br />
- prometnica mora imati minimalnu širinu 6,0m u slučaju dviju voznih traka,<br />
odnosno 3,5m za samo jednu traku (jednosmjerni promet)<br />
- samo jedna vozna traka (dvosmjerni promet) može se izgrađivati iznimno<br />
na preglednim dijelovima, ali ne u dužini većoj od 500m, pod uvjetom da<br />
se na svakih 100m uredi ugibalište.<br />
- svaka slijepa ulica s jednom voznom trakom bez obzira na dužinu, mora<br />
imati izgrađeno okretište<br />
Članak 108.<br />
Svaka građevinska čestica mora imati kolni pristup od min. 3,5m, a prilaz na<br />
javnu prometnu površinu treba locirati na način da ne ugrožava promet.<br />
Članak 109.<br />
Direktan priključak građevinske čestice na javnu državnu i županijsku cestu nije<br />
dozvoljen, osim uz suglasnost nadležne Uprave za ceste.<br />
Priključak na državnu i županijsku cestu treba izvesti prema Pravilniku o<br />
uvjetima za projektiranje i izgradnju priključka i prilaza na javnu cestu, uz<br />
prethodno odobrenje nadležne Uprave za ceste u postupku ishođenja rješenja o<br />
uvjetima građenja, lokacijske dozvole ili izrade detaljnog <strong>plana</strong> uređenja.<br />
Priključak i prilaz na ostale (nerazvrstane) ceste izvodi se na temelju<br />
prethodnog odobrenja tijela jedinice lokalne samouprave u postupku ishođenja<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
64
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
rješenja o uvjetima građenja ili lokacijske dozvole, a prema Pravilniku o<br />
uvjetima za projektiranje i izgradnju priključka i prilaza na javnu.<br />
Članak 110.<br />
Sva križanja trebaju se izvesti na način da je omogućeno sigurno uključivanje<br />
odnosno isključivanje iz prometa.<br />
Članak 111.<br />
Prilikom gradnje novih dionica cesta ili rekonstrukcije postojećih potrebno je u<br />
cijelosti očuvati krajobrazne i spomeničke vrijednosti područja, prilagođavanjem<br />
trase prirodnim oblicima terena uz minimalno korištenje podzida, usjeka i<br />
nasipa. Ukoliko nije moguće izbjeći izmicanje nivelete ceste izvan prirodne<br />
razine terena obvezno je saniranje nasipa, usjeka i podzida i to ozelenjavanjem,<br />
formiranjem terase i drugim radovima kojima se osigurava najveće moguće<br />
uklapanje ceste u krajobraz.<br />
Članak 112.<br />
Sustavom javnog prijevoza obvezno je povezivanje svih naselja unutar Grada<br />
Benkovca korištenjem javnih i dijela nerazvrstanih cesta.<br />
Daljnji razvoj sustava javnog gradskog prijevoza zasniva se na izgradnji novog<br />
prometnog terminala u Benkovcu, jer postojeći svojom lokacijom i kapacitetom<br />
ne zadovoljava sve zahtjeve autobusnog prometa na ovom području.<br />
Uvjeti za utvrđivanje lokacije i uvjeti za projektiranje autobusnih stajališta na<br />
javnim cestama određuje se na temelju posebnih zakona, Pravilnikom o<br />
autobusnim stajalištima.<br />
Članak 113.<br />
Promet u mirovanju rješava se javnim ili privatnim parkiralištima/garažnim<br />
prostorom. Postojeći deficiti parkirališnog prostora nadoknađuju se postupnom<br />
gradnjom javnih parkirališta/garaža, osobito u staroj jezgri, te ostalim središnjim<br />
dijelovima <strong>grada</strong>.<br />
Prilikom gradnje novih ili rekonstrukcijom postojećih građevina, ovisno o vrsti i<br />
namjeni potrebno je urediti parkirališta/garaže na građevnoj čestici. Izuzetno,<br />
moguće je uređenje parkirališnog/garažnog prostora i na javno prometnoj<br />
površini za sadržaje koji su smješteni u prizemlju građevina orijentiranih na ulicu<br />
(trgovina, ugostiteljstvo i sl.), pod uvjetom da se time ne pogoršavaju prometni<br />
uvjeti šireg područja, posebno uvjeti prometa u mirovanju. Utvrđuje se sljedeći<br />
broj potrebnih parkirališnih/garažnih mjesta (PM), ovisno o vrsti i namjeni<br />
građevina:<br />
- za obiteljsku i višeobiteljsku kuću - za svaki stan 1,5 PM na vlastitoj<br />
građevinskoj čestici<br />
- za višestambene građevine - na svaki 1,5 PM na građevinskoj čestici<br />
građevine ili na zasebnoj građevinskoj čestici<br />
- za industrijske, zanatske, servisne, uslužne i sl. građevine – 1 PM na 25m 2<br />
bruto izgrađene površine građevine<br />
- za hotele, pansione, motele - po 1 PM po sobi<br />
- za kazališta, koncertne dvorane, kina i sl. - po jedno PM na 10 sjedala<br />
- za sportske dvorane i igrališta - po 1 PM na 10 sjedala<br />
- za ugostiteljske objekte - po 1 PM na 4 sjedala<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
65
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
- za trgovine - na 100 m 2 bruto izgrađene površine 4 PM<br />
- za škole, dječje ustanove - po 1 PM na jednu učionicu ili za jednu grupu<br />
djece + 10 PM<br />
- za ambulante, poliklinike - po 1 PM na 10m 2 bruto izgrađene površine<br />
građevine<br />
- za vjerske građevine - po 1 PM na 5 sjedala<br />
- za ostale prateće sadržaje stanovanja - po 1 PM na 3 zaposlena<br />
Kod određivanja broja parkirališnih mjesta prema gore navedenim kriterijima isti<br />
se zaokružuje na veći broj.<br />
Članak 114.<br />
Moguće je urediti zasebnu građevinsku česticu za potrebe prometa u mirovanju<br />
za više građevinskih čestica pod uvjetom da građevine u sklopu tvore jednu<br />
cjelinu (kuće u nizu, kuće sa zajedničkim javnim prostorima i površinama,<br />
turistička naselja, sklop uslužni-proizvodnih građevina odnosno djelatnosti i sl.).<br />
Članak 115.<br />
Trase komunalne infrastrukture treba položiti u koridor prometnice, pješačke<br />
površine ili zelene površine kako bi se omogućila njihova nesmetana izgradnja,<br />
održavanje i popravak. Po mogućnosti sve komunalne infrastrukturne sadržaje<br />
treba položiti u zajedničkom koridoru na propisanoj međusobnoj udaljenosti.<br />
5.2. ŽELJEZNIČKI PROMET<br />
Članak 116.<br />
Željeznički promet treba imati glavnu ulogu u svezi s povezivanjem područja<br />
Grada Benkovca s obalnim područjem Zadarske županije i kopnenim dijelovima<br />
Republike Hrvatske. To posebno vrijedi za promet roba za potrebe<br />
gospodarstva cjelokupne Zadarske županije. U tom smislu se postojeća trasa<br />
magistralne pomoćne pruge mora modernizirati i elektrificirati, a željeznički<br />
promet bolje organizirati.<br />
Članak 117.<br />
Ovim je Planom osiguran koridor za buduću brzu Jadransku željeznicu, a<br />
označen je u grafičkom dijelu elaborata Plana, kartografski prikaz br. 1<br />
"Korištenje i namjena površina".<br />
5.3. ZRAČNI PROMET<br />
Članak 118.<br />
Zračna luka u Zadru je u odnosu na prostor Grada Benkovca vrlo povoljno<br />
locirana i na udaljenosti manjoj od 15km, što čitavom području daje velike<br />
mogućnosti povezivanja na sustav zračnog prometa.<br />
Planom se definirana potreba izgradnje heliodroma na barem jednom mjestu na<br />
prostoru Grada, a kao najpovoljnija mikrolokacija predlaže se prostor u široj<br />
zoni samoga <strong>grada</strong> Benkovca.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
66
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
5.4. DRUGI INFRASTRUKTURNI SUSTAVI<br />
5.4.3. Telekomunikacije<br />
Članak 119.<br />
Za osiguravanje kvalitetnog korištenja telekomunikacijskih usluga potrebno je:<br />
- izgraditi svjetlovodne kabele do svih većih naselja<br />
- izgraditi nove telekomunikacijske mreže sa komutacijama u svi naseljima<br />
- ostvariti kvalitetno pokrivanje cijelog područja Grada Benkovca signalom<br />
pokretnih telekomunikacijskih mreža<br />
Članak 120.<br />
Sve komutacije kao i sustavi prijenosa moraju biti digitalni.<br />
Članak 121.<br />
Telekomunikacijska mreža mora omogućavati lako uvođenje novih usluga.<br />
Članak 122.<br />
Svjetlovodnim kabelima će se povezati komutacije: Benkovac, Kašić, Smilčić,<br />
Podlug, Lisičić, Korlat, Kula Atlagić, Donje Biljane, Raštević, Gornje Ceranje,<br />
Donje Ceranje, Kolarina, Bulići, Kožlovac i Donji Karin.<br />
Članak 123.<br />
Radio relejnim sustavima prijenosa će se povezati komutacije: Brgud, Popovići,<br />
Bruška, Rodaljice, Medviđa i Bjelina.<br />
Članak 124.<br />
Zgrade automatskih telefonskih centrala će biti izgrađene na optimalnom mjestu<br />
kako bi telekomunikacijska mreža bila najkraća.<br />
Članak 125.<br />
Zgrade za smještaj telefonskih centrala i drugih telekomunikacijskih uređaja<br />
mogu se rješavati kao samostalne građevine na vlastitim građevinskim<br />
česticama ili unutar drugih građevina kao samostalne funkcionalne cjeline.<br />
Za objekte osnovnih postaja pokretnih komunikacija ne treba definirati<br />
građevinske čestice ni pristupni put do njih. Osnovne postaje pokretnih<br />
komunikacija u pravilu se izvode smještanjem antena na antenske stupove i na<br />
krovne prihvate na postojećim građevinama.<br />
Zgrade za smještaj RR uređaja, odnosno RR postaje, kao i objekti osnovnih<br />
postaja pokretnih komunikacija, mogu se graditi i izvan građevinskih područja<br />
naselja.<br />
Članak 126.<br />
Svaka postojeća i novoplanirana građevina treba imati osiguran priključak na<br />
telefonsku mrežu. TK mreža se u pravilu izvodi podzemno, i to kroz postojeće<br />
prometnice, prema rasporedu komunalnih instalacija u trupu ceste. Ako se<br />
projektira i izvodi izvan prometnica, treba se provoditi na način da ne<br />
onemogućava gradnju na građevinskim parcelama, odnosno izvođenje drugih<br />
instalacija.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
67
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Projektiranje i izvođenje TK mreže rješava se sukladno posebnim propisima, a<br />
prema rješenjima ovog Plana.<br />
Članak 127.<br />
U skladu sa potrebama i daljnjim razvojem mreža pokretnih komunikacija<br />
Planom se predviđa izgradnja i postavljanje dodatnih osnovnih postaja,<br />
smještanjem antena na antenske stupove i na krovne prihvate na postojećim<br />
građevinama. Osnovne postaje pokretnih komunikacija mogu se instalirati u<br />
građevinskim područjima i izvan njih, vodeći računa o skladnom uklapanju u<br />
urbani i prirodni okoliš.<br />
Preporuča se postava instalacija više operatera na istom mjestu (stupu i sl.).<br />
Postava svih potrebnih instalacija pokretnih komunikacija može se izvesti samo<br />
uz potrebne suglasnosti, odnosno Zakonom propisane uvjete.<br />
5.4.4. Pošta<br />
Članak 128.<br />
Stanje populacije i ukupan broj usluga biti će glavni kriterij za otvaranje novih<br />
poštanskih kapaciteta na području Grada Benkovca u suradnji nadležnih tijela<br />
vlasti i HP-a.<br />
Za osiguranje kvalitetnog korištenja poštanskih usluga na području Grada<br />
potrebno je modernizirati i adaptirati postojeće poštanske urede.<br />
5.4.5. Elektroopskrba<br />
Članak 129.<br />
Sve nove srednjenaponske objekte graditi za napon 20 kV.<br />
Članak 130.<br />
Postojeću mrežu 10 kV potrebito je pripremiti za prijelaz na napon 20 kV<br />
zamjenom odgovarajuće opreme u redovitom održavanju.<br />
Članak 131.<br />
Trase podzemnih i nadzemnih dalekovoda, gdje je to moguće, graditi uz<br />
prometnice.<br />
Članak 132.<br />
Elektroenergetske mreže, ako je to ekonomski opravdano, treba izvoditi<br />
podzemno.<br />
Članak 133.<br />
Alternativni izvori električne energije koji mogu zamijeniti sadašnje mogu biti<br />
voda, sunce i vjetar, a njihovo korištenje na Planom obuhvaćenom prostoru će<br />
se riješiti studijama koje će pokazati racionalno i svrhovito korištenje prostora i<br />
zaštitu istog.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
68
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
5.4.1. Vodoopskrba<br />
Članak 134.<br />
Ovim Planom utvrđuju se temeljni preduvjeti za osiguranje dovoljnih količina<br />
vode za zadovoljenje potreba stanovništva i za potrebe ostalih planiranih<br />
sadržaja na području Grada Benkovca.<br />
Članak 135.<br />
Količina vode potrebna za rješenje vodoopskrbe na području Grada Benkovca u<br />
planskom periodu je 138,89 l/s.<br />
Planom se utvrđuje da će najznačajniju ulogu u svezi s rješavanjem potreba za<br />
vodom naselja na ovom području imati dovod vode iz rijeke Zrmanje i izvorišta<br />
Kakma.<br />
Iz rijeke Zrmanje se preko regionalnog vodovoda Zrmanja - Zadar i<br />
magistralnog ogranka Benkovac - Stankovci može dobavljati ukupno 141,80 l/s,<br />
i to: preko crpne postaje “Karin” 120,00 l/s i preko crpne postaje “Grgurica”<br />
21,80 l/s.<br />
S izvorišta Kakma može se dobavljati količina vode od 30,00 l/s.<br />
Dodatne količine vode mogu se osigurati uključivanjem u vodoopskrbni sustav<br />
lokalna izvorišta, te dobavom vode iz okolnih vodovodnih sustava (obrovački,<br />
kistanjski i šibenski).<br />
Članak 136.<br />
Pri rješavanju vodoopskrbe na području Grada Benkovca treba voditi računa o<br />
razvoju vodovodnog sustava u lokalnom smislu, kao i o razvoju vodovodnog<br />
sustava u globalnom smislu.<br />
Članak 137.<br />
U lokalnom razvojnom smislu konačno kvalitetno rješenje vodoopskrbe svih<br />
naselja na području Grada Benkovca treba, zbog veličine područja, topografskih<br />
karakteristika terena i postojeće izgrađenosti vodovodne mreže, rješavati preko<br />
nekoliko tehničko-tehnoloških cjelina izgradnjom više vodovodnih podsustava<br />
koji su međusobno povezani, i to prema sljedećoj prostornoj podjeli:<br />
sjeverozapadni dio, jugozapadni dio (područje Polačkog bazena), središnji dio<br />
(područje <strong>grada</strong> Benkovaca), jugoistočni dio i sjeveroistočni dio.<br />
Članak 138.<br />
Sjeverozapadno područje Grada Benkovca obuhvaća naselja: Korlat, Gornje<br />
Biljane, Smilčić, Donje Biljane, Donji Kašić, Islam Grčki i Donji Karin, te dio<br />
naselja Kula Atlagić.<br />
Vodoopskrbu ovog područja treba rješavati preko vodovodnog podsustava koji<br />
dobiva vodu iz dva smjera: iz smjera crpne postaje “Karin” preko<br />
vodospremnika “Vojvodić” i iz smjera crpne postaje “Grgurica”.<br />
Za smjer vodoopskrbe iz crpne postaje “Grgurica” treba izgraditi magistralni<br />
cjevovod duž koridora autoceste A1, vodospremnik “Zemunik Gornji” zapremine<br />
V=3000 m 3 , crpnu postaju “Biljanje Donje”, vodospremnik “Marići” zapremine<br />
V=1000 m 3 i pripadajuću vodovodnu mrežu.<br />
Za smjer vodoopskrbe s ogranka magistralnog cjevovoda CP “Karin” –<br />
vodospremnik “Atlagić”, preko vodospremnika “Vojvodić” zapremine V=1000<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
69
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
m 3 , treba izvršiti sanaciju crpne postaje “Opačić”, vodospremnika “Dukići”<br />
zapremine V=100 m 3 , te izgraditi pripadajuću vodovodnu mrežu i crpnu postaju<br />
“Donji Kašić”.<br />
Za konačno rješenje vodoopskrbe naselja Donji Karin treba izgraditi<br />
vodospremnik “Karin Donji” zapremine V=200 m 3 koji će se puniti s tlačnog<br />
cjevovoda CP “Karin” - vodospremnik “Vojvodići”. U I. fazi naselje Karin Donji<br />
može se spojiti na sustav CP “Karin” – Pridraga – Novigrad, a sve do<br />
iskorištenja kapaciteta.<br />
Do izgradnje sustava iz smjera crpne postaje “Grgurica” vodoopskrba naselja<br />
Nadin može se riješiti iz vodospremnika “Vojvodić” izgradnjom prstena Korlat-<br />
Nadin i vodospremnika “Marići”.<br />
Članak 139.<br />
Jugozapadno područje Grada Benkovca obuhvaća naselja: Nadin, Zagrad,<br />
Raštević, Zapužane, Lišane Tinjske i Tinj.<br />
Vodoopskrbu naselja: Nadin, Zagrad, Raštević, Zapužane treba rješavati iz<br />
smjera crpne postaje “Grgurica”, a preko vodospremnika “Marići” zapremine<br />
V=1000 m 3 .<br />
Vodoopskrbu naselja: Lišane Tinjske i Tinj treba rješavati preko vodospremnika<br />
“Polača nova” zapremine V=1500 m 3 , koji se u ovisnosti o uspostavi načina<br />
upravljanja može puniti s izvorišta Kakma, kao i iz pravca CP “Grgurica”.<br />
Članak 140.<br />
Središnje područje Grada Benkovca obuhvaća naselja: grad Benkovac,<br />
Benkovačko Selo, Buković, Podgrađe, Šopot i Podlug, te dio naselja Kula<br />
Atlagić.<br />
Vodoopskrbu ovog područja treba rješavati preko vodovodnog podsustava koji<br />
dobiva vodu iz tri smjera: iz smjera crpne postaje “Karin”, iz smjera crpne<br />
postaje “Grgurica” i iz smjera izvorišta Kakma, a preko centralnog<br />
vodospremnika “Grubića Glavica” zapremine V=1650 m 3 .<br />
Na području <strong>grada</strong> Benkovaca treba sanirati sustav niske zone <strong>grada</strong>, izvršiti<br />
regulaciju dotoka u vodospremnik “Grubića Glavica”, te izgraditi transportni<br />
cjevovod srednje zone DN 300 mm kroz grad.<br />
Visoku zonu opskrbe, iznad kote 215 m.n.m. koja je trenutno riješena preko<br />
hidroforskog postrojenja, treba prespojiti na cjevovod koji spaja vodospremnik<br />
“Buković Gaj” i crpnu postaju “Lisičić”.<br />
Članak 141.<br />
Jugoistočno područje Grada Benkovca obuhvaća naselja: Miranje, Ceranje<br />
Gornje, Ceranje Donje, Pristeg, Dobra Voda, Perušić Benkovački, Kolarina,<br />
Kožlovac, Donji Lepur, Bulić, Vukšić, Prović i Radošinovci.<br />
Za konačno rješenje vodoopskrbe ovog područja treba izgraditi glavni<br />
transportni cjevovod srednje zone od vodospremnika “Atlagić” DN 300 mm,<br />
vodospremnik “Gladuša” zapremine V=1000 m 3 i vodospremnik “Radošinovci”<br />
zapremine V=250 m 3 , te ogranke prema naselju Vukšić, naselju Prović i naselju<br />
Radošinovci.<br />
Kad se u javni sustav vodoopskrbe uključi izvorište Kožlovac treba izgraditi<br />
crpnu postaju “Kožlovac”.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
70
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
U I. fazi vodospremnik “Gladuša” može se puniti preko cjevovoda koji se na<br />
području naselja Buković priključuje na cjevovod visoke zone između<br />
vodospremnika “Buković Gaj” i crpne postaje “Lisičić”.<br />
Članak 142.<br />
Sjeveroistočno područje Grada Benkovca obuhvaća naselja: Lisičić, Brgud,<br />
Popovići, Rodaljice, Bruška, Bjelina i Medviđa.<br />
Vodoopskrbu ovog područja treba rješavati preko posebnog vodovodnog<br />
podsustava za visoku zonu Grada Benkovca koji dobiva vodu iz smjera CP<br />
“Karin” - vodospremnik “Atlagić”.<br />
Pored već izgrađenih građevina: vodospremnik “Atlagić” zapremine V=2000 m 3 ,<br />
crpna postaja “Atlagić”, vodospremnik “Buković Gaj” zapremine V=2000 m 3 ,<br />
crpna postaja “Lisičić” i vodospremnik “Lisičić” zapremine V=2000 m 3 , treba još<br />
izgraditi ove građevine: prekidnu komoru “Popovići”, crpnu postaju “Kum”, crpnu<br />
postaju “Zelići”, crpnu postaju “Rodaljice”, u vodospremnik “Rodaljice”<br />
zapremine V=500 m 3 , crpnu postaju “Bruška”, vodospremnik “Bruška”<br />
zapremine V=200 m 3 i prekidnu komoru “Bruška”.<br />
Kad se u sustav uključi izvorište Golubinka treba na području naselja Bjelina<br />
izgraditi vodospremnik “Mrkele” zapremine V=250 m 3 u koji će se pumpati voda<br />
preko crpne postaje “Golubinka”.<br />
Naselje Medviđa može riješiti vodoopskrbu s područja Grada Obrovca, tj. iz<br />
sustava Kruševo – Zelengrad, za što treba na području ovog naselja izgraditi<br />
vodospremnik “Knezi” zapremine V=50 m 3 , vodospremnik “Pešići” zapremine<br />
V=100 m 3 , crpnu postaju “Šarići” i vodospremnik “Adžići” zapremine V=100 m 3 .<br />
Alternativno rješenje vodoopskrbe naselja Medviđa je izgradnja crpne postaje<br />
na području naselja Bruška iz koje bi se tlačila voda do već navedenih vodnih<br />
građevina na području naselja Medviđa.<br />
Radi iznalaženja najkvalitetnijeg i najoptimalnijeg rješenja vodoopskrbe<br />
cjelokupnog sjeveroistočnog područja Grada Benkovca i okolnog šireg područja<br />
mora se izraditi posebno idejno rješenje u kojem treba novelirati dosadašnja<br />
rješenja, razmotriti mogućnost povezivanja sa okolnim vodoopskrbnim<br />
sustavima na području Grada Obrovca i Općine Kistanje, te obraditi faznu<br />
izgradnju.<br />
Članak 143.<br />
U vodoopskrbni sustav moraju se uključiti lokalna izvorišta, u prvom redu<br />
izvorište Kožlovac i izvorište Golubinka, a radi njihovog povoljnog visinskog<br />
položaja.<br />
Prethodno se moraju izvršiti hidrogeološki istražni radovi, definirati<br />
eksploatacijske količine i izraditi rješenja za optimalno uključenje ovih izvorišta u<br />
vodoopskrbni sustav.<br />
Ostala lokalna izvorišta moraju se efikasno zaštititi kako bi se njihova voda i<br />
dalje mogla koristiti za napajanje stoke i za razne gospodarske potrebe, te za<br />
vodoopskrbu u izvanrednim situacijama.<br />
Članak 144.<br />
U globalnom razvojnom smislu treba tehničkim rješenjima omogućiti<br />
povezivanje benkovačkog vodovodnog sustava s okolnim vodovodnim<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
71
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
sustavima: zadarskim, šibenskim, obrovačkim i kistanjskim, a zbog razvoja<br />
zajedničkog višenamjenskog kontrolno-regulacijskog vodoopskrbnog sustava.<br />
Time će se stvoriti mogućnosti transporta i distribucije dovoljnih količina vode u<br />
više smjerova ovisno o stvarnim zahtjevima i potrebama potrošača, te osigurati<br />
pretpostavke mogućeg objedinjavanja upravljanja u budućnosti s osiguranjem<br />
najjeftinije vode u svim razdobljima godine.<br />
Na taj način u globalni sustav šireg prostora bit će uključeni svi poznati izvorišni<br />
kapaciteti na području koje okružuje Ravne kotare: Zrmanja, Kakma Jaruga,<br />
Miljacka i Krka.<br />
Članak 145.<br />
U projektnoj dokumentaciji mora se obvezatno razraditi etapna izgradnja<br />
pojedinih dijelova buduće vodovodne mreže i definirati prioriteti izgradnje iste.<br />
Također se moraju odrediti konačne lokacije i stvarne zapremine svih budućih<br />
vodoopskrbnih građevina, a radi podmirenjem potreba na vodi svih planiranih<br />
prostornih sadržaja pojedinih naselja.<br />
Članak 146.<br />
Vodoopskrbne građevine moraju se graditi etapno tako da svaka etapa<br />
predstavlja zaokruženu funkcionalnu cjelinu koja će se u potpunosti uklopiti u<br />
konačno tehničko rješenje vodoopskrbe šireg prostora.<br />
Članak 147.<br />
Za vodovodnu mrežu moraju se odabrati cijevi od kvalitetnog vodovodnog<br />
materijala kako bi se postigla maksimalna sigurnost i trajnost pogona, te<br />
osigurala zaštita zdravlja ljudi.<br />
Također se mora izvršiti identifikacija najgorih dionica postojećih cjevovoda i<br />
izvršiti njihova postepena potpuna zamjena novim kvalitetnim cijevnim<br />
materijalom.<br />
Članak 148.<br />
Vodoopskrbne sustave treba izgraditi sa svim pratećim vodnim građevinama, te<br />
primjenom kriterija racionalnog korištenja postojećih sustava vodoopskrbe, što<br />
podrazumijeva rješenje distribucije u okviru minimuma dopuštenih gubitaka<br />
vode, svođenje potrošnje vode na stvarne potrebe komunalnog standarda i dr.<br />
Članak 149.<br />
Za gradnju novih ili rekonstrukciju postojećih vodoopskrbnih građevina potrebno<br />
je osigurati kolni pristup do čestice građevine, te zaštitnu transparentnu ogradu<br />
za sve nadzemne vodne građevine visine do najviše 2,0m. Najmanja udaljenost<br />
nadzemne vodne građevine do ruba e iznosi 3,0m.<br />
Vodovodne cijevi treba postaviti u nogostup ili zeleni pojas prometnica i uskladiti<br />
s rasporedom ostalih komunalnih instalacija.<br />
Moguća su odstupanja od predviđenih trasa, ukoliko se tehničkom razradom<br />
dokaže racionalnije i pogodnije rješenje mreže.<br />
Članak 150.<br />
Svakoj postojećoj i novoplaniranoj građevini mora se osigurati priključenje na<br />
vodoopskrbni sustav.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
72
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Unutar naselja treba planirati hidrantsku mrežu, a prema Pravilniku o tehničkim<br />
normativima za hidrantsku mrežu za gašenje požara.<br />
Sve građevine vodoopskrbnog sustava treba projektirati i izgraditi sukladno<br />
zakonskoj regulativi, te hrvatskim normama.<br />
Članak 151.<br />
Radi zaštite postojećih i budućih javnih vodocrpilišta treba izraditi elaborate o<br />
utvrđivanju zaštitnih zona izvorišta, a kojima će se odrediti njihove granice i<br />
granice zona sanitarne zaštite, njihove hidrogeološke značajke, prijedlog mjera<br />
njihove zaštite, prijedlog režima rada izvorišta, odnosno druge mjere propisane<br />
Zakonom o vodama i Pravilnikom o utvrđivanju zona sanitarne zaštite izvorišta.<br />
Do izrade elaborata o utvrđivanju zona izvorišta izgradnja i korištenje prostora<br />
će se vršiti na način kako je definirano ovim Planom, a također u skladu sa<br />
Zakonom o vodama i Pravilnikom o utvrđivanju zona sanitarne zaštite izvorišta.<br />
Članak 152.<br />
Postojeće kapacitete izgrađenog vodovodnog sustava treba koristiti za<br />
višenamjensku potrošnju vode, prvenstveno za potrebe poljoprivrednog<br />
gospodarstva, i to sve dok za to postoje opravdani ekonomski pokazatelji.<br />
5.4.2. Građevine za zaštitu voda<br />
Članak 153.<br />
Odvodnju otpadnih voda na cjelokupnom području Grada Benkovca treba<br />
rješavati prema prijedlogu rješenja obrađenom u "Studiji zaštite voda na<br />
području Zadarske županije", izrađene od "Hidroprojekt-ing" projektiranje<br />
d.o.o. iz Zagreba i "Hidroing" za projektiranje i inženjering d.o.o. iz Osijeka<br />
travnja 2005. godine, kojim su definirana ograničenja ispuštanja otpadnih voda i<br />
tražena razina odvodnje i pročišćavanja obzirom na važeće propise i zakonsku<br />
regulativu, a radi zaštite resursa površinskih i podzemnih voda.<br />
Predložena koncepcija rješenja odvodnje i dispozicije otpadnih voda za sva<br />
naselja na području Grada Benkovca je izgradnja više zasebnih razdjelnih<br />
sustava odvodnje: Benkovac, Bjelina, Buković, Bulić, Donje Biljane, Donje<br />
Ceranje, Donji Karin, Donji Kašić, Gornje Ceranje, Islam Grčki, Kolarina, Korlat,<br />
Kula Atlagić, Lisičić, Nadin, Perušić Benkovački, Podlug, Popovići, Pristeg,<br />
Radošinovci, Raštević, Smilčić, Tinj, Vukšić, Zagrad i Zapužane. Za ove<br />
sustave odvodnje predložene su načelne lokacije uređaja za pročišćavanje<br />
otpadnih voda s prijedlogom odgovarajuće tehnologije pročišćavanja i uz<br />
procjenu njihove ekonomske i tehničke vrijednosti, a dozvoljene su I<br />
odgovarajuće prostorne prilagodbe koje ne odstupaju od koncepcije rješenja.<br />
Sve urbane (sanitarne) otpadne vode i prethodno adekvatno pročišćene<br />
industrijske otpadne vode treba sakupljati zasebnom kanalizacijskom mrežom i<br />
odvoditi gravitacijski direktno, odnosno preko crpnih postaja s pripadajućim<br />
tlačnim cjevovodom prepumpavati, na uređaj za pročišćavanje. Nakon<br />
provedbe odgovarajućeg stupnja pročišćavanja vrši se dispozicija u podzemlje,<br />
otvorene vodotoke ili u akvatorij Karinskog mora.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
73
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Oborinske otpadne vode treba sakupljati zasebnom kanalizacijskom mrežom i<br />
odvesti najkraćim putem, površinski ili sustavom zatvorenih kanala, do<br />
postojećih vodotoka, odnosno ispuštati raspršeno direktno u okolni teren.<br />
Članak 154.<br />
Za najveće naselje, tj. grad Benkovac mora se nastaviti s izgradnjom već<br />
postojećeg sustava odvodnje koji je zajednički i za naselja Benkovačko Selo i<br />
Šopot. Ovaj djelomično izgrađen sustav odvodnje čini stari mješoviti sustav koji<br />
obuhvaća centar naselja Benkovac, te novi sustav odvodnje koji je razdjelnog<br />
tipa.<br />
Prema novijoj postojećoj projektnoj dokumentaciji za sustav odvodnje Benkovac<br />
predviđen je jedan uređaj za pročišćavanje otpadnih voda kapaciteta 5730 ES<br />
koji je lociran južno od naselja Benkovac s dispozicijom pročišćenih otpadnih<br />
voda u potok smješten s južne strane željezničke pruge. Potrebna je primjena<br />
prvog i drugog stupnja pročišćavanja.<br />
Članak 155.<br />
Kod ostalih planiranih razdjelnih sustava odvodnje i pročišćavanja otpadnih<br />
voda za gotovo sva ostala naselja na području Grada Benkovca mora se<br />
izgraditi zasebna kanalizacijska mreža kojom će se sakupljati urbane<br />
(sanitarne) otpadne vode i prethodno adekvatno pročišćene industrijske<br />
otpadne vode, te gravitacijski ili preko crpnih postaja i tlačnih cjevovoda odvoditi<br />
do uređaja za pročišćavanje otpadnih voda s dispozicijom u otvoreni vodotok ili<br />
podzemlje. Prema važećoj zakonskoj regulativi potrebna je primjena prvog ili<br />
drugog stupnja pročišćavanja. Prema Studiji planirani kapaciteti uređaja su 155<br />
ES – 1430 ES.<br />
Članak 156.<br />
Za određeni broj naselja na području Grada Benkovca za koja u "Studiji zaštite<br />
voda na području Zadarske županije" nije predviđena izgradnja sustava javne<br />
odvodnje i pročišćavanja mora se primijeniti rješenje koje će se i dalje zasnivati<br />
na pojedinačnim zahvatima (gotovi manji tipski uređaji za biološko<br />
pročišćavanje ili vodonepropusne trokomorne sabirne jame – taložnice).<br />
Članak 157.<br />
Za slučaj da se izgradnja nekih objekata dogodi prije realizacije planiranih<br />
sustava odvodnje, kao i za građevinska područja koja nisu obuhvaćena<br />
planiranim sustavima odvodnje obvezna je izgradnja, kao privremeno ili<br />
konačno rješenje, vlastitog samostalnog sustava odvodnje s odgovarajućim<br />
pročišćavanjem prije ispuštanja u recipijent.<br />
Članak 158.<br />
Oborinske otpadne vode moraju se sakupljati površinski ili zasebnom<br />
kanalizacijskom mrežom otvorenih i zatvorenih kanala i ispuštati raspršeno<br />
direktno u okolni teren ili u postojeće vodotoke.<br />
Članak 159.<br />
Na površinama većih garaža, servisa, radionica, benzinskih postaja, parkirališta<br />
kapaciteta preko 10 parkirališnih mjesta, odnosno gdje je veća opasnost od<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
74
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
izlijevanja ulja i nafte, moraju se obvezatno ugraditi separatori - odvajači taloga,<br />
ulja i masnoća kako bi se oborinske otpadne vode prethodno pročistile prije<br />
ispuštanja preko upojnih bunara u teren.<br />
Članak 160.<br />
Tehnološke otpadne vode iz raznih gospodarskih pogona koje mogu biti<br />
onečišćene uljima i raznim kemikalijama moraju se prije ispuštanja u buduću<br />
javnu kanalizacijsku mrežu, odnosno u okolni teren, prethodno pročistiti tako da<br />
se sadržaj štetnih tvari u njima smanji do propisanih graničnih vrijednosti,<br />
odnosno da poprime karakteristike urbanih otpadnih voda (Pravilnik o<br />
ispuštanju otpadnih voda u javnu kanalizaciju).<br />
To zahtjeva da svaki industrijski pogon i ostali specifični zagađivači moraju imati<br />
svoj vlastiti sustav za pročišćavanje, ovisno o karakteru pojedinog tehnološkog<br />
procesa, a koji obvezatno mora biti sastavni dio svakog investicijskog elaborata.<br />
Na mjestu ispusta tehnoloških otpadnih voda mora se provoditi stalna kontrola<br />
zagađenosti istih.<br />
Članak 161.<br />
Za potvrdu prijedloga rješenja planiranih razdjelnih sustava odvodnje i<br />
pročišćavanja otpadnih voda iz "Studije zaštite voda na području Zadarske<br />
županije" mora se izraditi detaljnija koncepcijska dokumentacija (idejna<br />
rješenja, idejni projekti), a iz razloga da bi se u trenutku kada se za to stvore<br />
uvjeti moglo prići njihovoj realizaciji.<br />
Prethodno treba provesti detaljne istražne radove u svezi s utvrđivanjem<br />
stvarnih karakteristika svih potencijalnih lokacija kao prijamnika adekvatno<br />
pročišćenih otpadnih voda.<br />
Članak 162.<br />
Sustave odvodnje treba izgraditi sa svim pratećim građevinama odvodnje koje<br />
moraju biti potpuno vodonepropusne.<br />
Kanalizacijska mreža treba se izgraditi od kvalitetnih kanalizacijskih cijevi koje<br />
treba postaviti uglavnom u kolniku prometnica i uskladiti s rasporedom ostalih<br />
komunalnih instalacija.<br />
Članak 163.<br />
Za gravitacijsku kanalizacijsku mrežu treba primijeniti plastične kanalizacijske<br />
cijevi (od PVC-a ili PEHD-a), a iz razloga što ove cijevi omogućavaju relativno<br />
jednostavnu ugradnju, vodonepropusne su, isporučuju se u većim duljinama (od<br />
5,0 do 12,0 m) i posjeduju mogućnost jednostavnog naknadnog izvođenja<br />
kućnih priključaka.<br />
Za tlačne cjevovode treba primijeniti PEHD tlačne cijevi za nazivni tlak od 10<br />
bara, ali je moguća primjena i drugih materijala<br />
Crpne postaje treba izgraditi kao podzemne građevine s uronjenim<br />
centrifugalnim kanalizacijskim crpkama.<br />
Članak 164.<br />
Do izgradnje planiranih javnih sustava odvodnje na području Grada Benkovca<br />
sakupljanje i dispozicija urbanih (sanitarnih) otpadnih voda mora se rješavati na<br />
način da:<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
75
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
- Svi objekti veličine do 10 ES sakupljaju svoje urbane (sanitarne) otpadne<br />
vode pojedinačno, u gotovim manjim tipskim uređajima za biološko<br />
pročišćavanje s dispozicijom pročišćenih otpadnih voda preko upojnog<br />
bunara u okolni teren. Alternativno rješenje je sakupljanje ovih otpadnih voda<br />
u trokomornim sabirnim jamama – taložnicama pojedinačno za svaki objekt.<br />
Svaka sabirna jama mora biti izvedena kao potpuno vodonepropusna<br />
građevina, mora biti locirana izvan zaštitnog pojasa prometnice, mora biti<br />
udaljena od susjedne građevinske čestice minimalno 3,0 m i mora se<br />
omogućiti kolni pristup radi čišćenja. Otpadne vode iz sabirnih jama, pod<br />
uvjetom da zadovoljavaju svojim sastavom, moraju se prazniti<br />
autocisternama putem nadležnog komunalnog poduzeća na deponij određen<br />
od strane nadležnih službi Grada.<br />
Alternativno rješenje se iznimno može primijeniti unutar zaštićenog obalnog<br />
pojasa (ZOP) unutar izgrađenog dijela građevinskog područja naselja, a ne<br />
može se primijeniti također u ZOP-u za objekte koji će se nalaziti u<br />
neizgrađenom dijelu građevinskog područja naselja.<br />
- Svi objekti s većom količinom urbanih (sanitarnih) otpadnih voda (preko 15<br />
ES) skupljaju i tretiraju iste na vlastitom adekvatnom uređaju za<br />
pročišćavanje prije ispuštanja u recipijent, a ovisno o količini i<br />
karakteristikama otpadnih voda i propisanom stupnju zaštite recipijenta.<br />
Članak 165.<br />
Zaštita voda na na prostoru Grada Benkovca mora se provoditi prema<br />
odredbama iz Državnog <strong>plana</strong> za zaštitu voda. Potrebna je izrada županijskog<br />
<strong>plana</strong> za zaštitu voda koji bi utvrdio potrebu istraživanja i ispitivanja kakvoće<br />
voda, mjere zaštite voda, planove za izgradnju građevina za odvodnju i<br />
pročišćavanje otpadnih voda i dr.<br />
Članak 166.<br />
Komunalni mulj, kao ostatak nakon primarnog pročišćavanja otpadnih voda<br />
treba se organizirano prikupljati, a njegova obrada i dorada mora se provoditi na<br />
jednom mjestu.<br />
5.4.3. Uređenje vodotoka i voda, melioracijska odvodnja<br />
Članak 167.<br />
Planom se određuje potreba izrade operativnih planova zaštite od poplave<br />
vodotoka, te načina održavanja, zaštite i korištenja vodnih građevina i u tom<br />
smislu definiranje prostora za izlijevanje velikih voda, održavanje odvodnih<br />
tunela i kanala, melioracijskih građevina i dr.<br />
Članak 168.<br />
Dosadašnje studije su utvrdile mogućnost intenzivnog korištenja postojećih<br />
vodenih potencijala za razvoj intenzivne poljoprivredne proizvodnje. To znači<br />
stvaranje pretpostavka za korištenjem postojećih akumulacija i sustava za<br />
potrebe navodnjavanja, te izgradnju novih sustava za navodnjavanje koji pored<br />
ostalog uključuje izgradnju akumulacija Kotao sa pripadnim lateralnim kanalom i<br />
sustavom – mrežom za navodnjavanje, te akumulacija Kulina sa pripadnim<br />
lateralnim kanalom i sustavom – mrežom za navodnjavanje. Buduće studije će<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
76
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
detaljnije pokazati u kojem smjeru i obimu treba razvijati ove sustave, ali<br />
osnovni preduvjet za budući razvoj ovih sustava ostaje sređivanje stanja u<br />
poljoprivredi (uključivanje i udruživanje, te okrupnjivanje privatnih<br />
poljoprivrednih posjeda, komasacija, itd..<br />
Članak 169.<br />
Sve vodotoke treba kategorizirati.<br />
Izgradnja i uređenje zemljišta uz vodotoke treba se izvoditi u skladu s posebnim<br />
vodopravnim uvjetima.<br />
Građevinska čestica ne može se osnivati na način koji bi onemogućavao<br />
uređenje korita i oblikovanje inundacije potrebne za maksimalni protok vode ili<br />
pristup vodotoka.<br />
Za sve vodotoke (bujice, odvodne kanale, itd.), nasipe i objekte obrane od<br />
poplava na području Grada Benkovca, a u svrhu tehničkog održavanja i radova<br />
građenja, treba osigurati inundacijski pojas minimalne širine od 5,0m od gornjeg<br />
ruba korita, odnosno ruba čestice javnog vodnog dobra. U inundacijskom<br />
pojasu zabranjena je svaka gradnja, sadnja stalnih nasada i druge radnje<br />
kojima se može onemogućiti izgradnja i održavanje vodnih građevina, na bilo<br />
koji način umanjiti protočnost korita i pogoršati vodni režim, te povećati stupanj<br />
ugroženosti od štetnog djelovanja vodotoka. Ovisno o veličini i stanju uređenosti<br />
vodotoka, širina inundacijskog pojasa, odnosno udaljenost izgradnje novih<br />
objekata od gornjeg ruba korita, odnosno ruba čestice javnog vodnog dobra<br />
može biti i manja, ali ne manja od 3,0m, a što bi se utvrdilo vodopravnim<br />
uvjetima za svaki objekt posebno.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
77
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
6. MJERE ZAŠTITE KRAJOBRAZNIH I PRIRODNIH<br />
VRIJEDNOSTI I KULTURNO-POVIJESNIH CJELINA<br />
6.1. KRAJOBRAZNE I PRIRODNE VRIJEDNOSTI<br />
Članak 170.<br />
Izmjenama i dopunama <strong>prostornog</strong> <strong>plana</strong> uređenja Grada Benkovca utvrđuje se<br />
zaštita područja parka prirode „Vransko jezero“ (dio u gradu Benkovcu), a u<br />
skladu sa Zakonom o zaštiti prirode.<br />
Sukladno Zakonu o zaštiti prirode i Zakonu o prostornom uređenju i gradnji<br />
potrebno je izraditi Prostorni plan područja posebnih obilježja parka prirode<br />
“Vransko jezero”.<br />
Organizacija prostora, način korištenja, uređenja i zaštite prostora, način<br />
upravljanja i ponašanja u zaštićenom području Parka propisani su Pravilnikom o<br />
unutarnjem redu Parka i Prostornim planom područja posebnih obilježja parka<br />
prirode „Vransko jezero“ (u izradi).<br />
Planom se utvrđuje dolina Karišnice (dio kanjona) kao značajni krajobraz –<br />
preventivna zaštita, a u skladu sa Zakonom o zaštiti prirode.<br />
Na zaštićenim i preventivno zaštićenim prirodnim vrijednostima ili onima<br />
predviđenim za zaštitu zabranjuju se sve radnje kojima se umanjuje njihova<br />
prirodna vrijednost, odnosno narušavaju svojstva zbog kojih su zaštićeni ili ih se<br />
želi zaštititi.<br />
Za građenje i izvođenje radova, zahvata i radnji potrebno je zatražiti uvjete<br />
zaštite prirode i/ili dopuštenje nadležnog tijela državne uprave sukladno Zakonu<br />
o zaštiti prirode.<br />
Prostor unutar Parka prirode Vransko jezero i značajni krajobraz doline<br />
Karišnice su označeni u grafičkom dijelu elaborata Plana, kartografski prikaz br.<br />
3 "Uvjeti za korištenje, uređenje i zaštitu prostora".<br />
Članak 171.<br />
Planom su definirani osobito vrijedni prirodni predjeli:<br />
- Dolina Kličevice (dio kanjona) – prirodni krajobraz<br />
- Grubić glavica – park šuma<br />
- Park uz Jankovića kulu – spomenik parkovne arhitekture<br />
Planom je uz pojedinačne arheološke lokalitete, povijesne graditeljske cjeline,<br />
povijesne sklopove i građevine i pojedinačne etnološke građevine, definiran i<br />
vrijedan arheološki lokalitet<br />
- Arheološko područje "Asseria" – Podgrađe<br />
Planom se utvrđuje potreba izrade urbanističkih planova uređenja za prostor<br />
dolina rijeka Karišnice i Kličevice.<br />
Navedene lokacije su označene u grafičkom dijelu elaborata Plana, kartografski<br />
prikaz br. 3 "Uvjeti za korištenje, uređenje i zaštitu prostora".<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
78
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
Članak 172.<br />
Planom se zaštićuju poljoprivredne i šumske površine kao značajne krajobrazne<br />
i prirodne vrijednosti.<br />
Članak 173.<br />
Poljoprivredno zemljište zaštićeno je Zakonom o poljoprivrednom zemljištu,<br />
odnosno drugim važećim zakonima, te se temeljem istih ne može prenamijeniti<br />
osim u slučaju izgradnje objekata infrastrukture ili objekata u funkciji<br />
poljoprivredne proizvodnje, odnosno sukladno odredbama ovoga Plana.<br />
Moguće prenamjene odnosno promjene ili ograničenja u provedbi važećeg<br />
režima korištenja (osobito zaštite) potrebno je evidentirati te utvrditi učinke,<br />
odnosno mjere za unapređenje i sanaciju, a sve u skladu sa Zakonom o<br />
poljoprivredi, Zakonom o poljoprivrednom zemljištu, Zakonom o ekološkoj<br />
proizvodnji poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, Zakonom o stočarstvu,<br />
Zakonom o slatkovodnom ribarstvu, Zakonom o hrani i drugim zakonima.<br />
Uz studiju za zahvat u prostoru potrebno je kod izdavanja rješenja o uvjetima<br />
građenja i lokacijskih dozvola pridržavati se odredbi Zakona o poljoprivredi i<br />
Zakona o poljoprivrednom zemljištu.<br />
Članak 174.<br />
Šume i šumsko zemljište zaštićeno je Zakonom o šumama, odnosno drugim<br />
važećim zakonima i sukladno odredbama Plana ne smije se mijenjati njihova<br />
namjena, osim za potrebe infrastrukture i obrane (zone posebne namjene).<br />
Članak 175.<br />
Planom se posebno zaštićuju kao vrijedni prirodni resursi sljedeće površne<br />
voda i mora kao i njihove obale<br />
- Kličevica i njeni vodotoci<br />
- akumulacije<br />
- izvorišta<br />
- ponori<br />
- Karinsko<br />
Članak 176.<br />
Planom se posebno zaštićuju sve podzemne vode na prostoru Grada<br />
Benkovca kao izrazito vrijedni prirodni resursi.<br />
Članak 177.<br />
Na prostoru Grada Benkovca posebno se treba štititi krajobrazna osnova<br />
prvenstveno od bespravne izgradnje koja može u najvećoj mjeri degradirati<br />
prostor.<br />
Članak 178.<br />
Sa ciljem sprječavanja nepovoljnih utjecaja na okoliš Planom se utvrđuju<br />
sljedeće mjere:<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
79
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
- za planirane zahvate u prirodi koji sami ili sa drugim zahvatima mogu<br />
imati bitan utjecaj na ekološki značajno područje ili zaštićenu prirodnu vrijednost<br />
/ prirodnu vrijednost predviđenu za zaštitu, treba ocijeniti, sukladno Zakonu o<br />
zaštiti prirode, njihovu prihvatljivost za prirodu u odnosu na ciljeve očuvanja tog<br />
ekološkog značajnog područja ili zaštićene prirodne vrijednosti<br />
- pri planiranju gospodarskih djelatnosti treba osigurati racionalno<br />
korištenje neobnovljivih prirodnih dobara, te održivo korištenje obnovljivih<br />
prirodnih izvora<br />
- trase infrastrukturnih objekata treba usmjeriti i voditi tako da se koriste<br />
zajednički koridori, te da se maksimalno isključe iz zona koje su osobito vrijedne<br />
- korištenje prirodnih dobara treba sukladno Zakonu o zaštiti prirode<br />
provoditi temeljem planova gospodarenjem prirodnim dobrima koji moraju<br />
sadržavati uvjete zaštite prirode nadležnog tijela državne uprave (ministarstva<br />
nadležnog za poslove zaštite prirode)<br />
- u cilju očuvanja krajobraznih vrijednosti mora se izvršiti analiza<br />
krajobraza, istaknuti posebnosti krajobraza, utvrditi trendove koji ugrožavaju<br />
krajobrazne vrijednosti, te u skladu s tim planirati izgradnju koja neće narušavati<br />
izgled krajobraza, a osobito treba od izgradnje štititi panoramski vrijedne točke<br />
te vrhove uzvisina<br />
- ekološki vrijedna područja koja se nalaze na području Grada treba<br />
sačuvati i vrednovati u skladu sa Zakonom o zaštiti prirode i Pravilnikom o<br />
vrstama stanišnih tipova, karti staništa, ugroženim i rijetkom stanišnim tipovima,<br />
te mjerama za očuvanje stanišnih tipova.<br />
Članak 179.<br />
Radi sustavnog rješavanja zaštite navedenih i drugih područja potrebno je<br />
izvršiti njihovu inventarizaciju, kartiranje, valorizaciju i procjenu ugroženosti flore<br />
i staništa, te na osnovu dobivenih rezultata detaljno planirati zaštitu i moguće<br />
aktivnosti u prostoru, a u skladu sa smjernicama ovog Plana.<br />
Osnova za cjelovitu inventarizaciju flore i faune, odnosno ugroženih i zaštićenih<br />
vrsta čine podaci iz Crvenih knjiga i postojećih stručnih studija.<br />
Osnovu za inventarizaciju staništa, a posebno ugroženih tipova staništa čini<br />
Karta staništa Republike Hrvatske i Pravilnik o vrstama stanišnih tipova, karti<br />
staništa, ugroženim i rijetkim stanišnim tipovima, te o mjerama za očuvanje<br />
stanišnih tipova.<br />
Karta staništa za područje Grada Benkovca se nalazi u prilogu tekstualnog<br />
dijela ovog Plana.<br />
Nacionalna ekološka mreža (NEN) na području Grada Benkovca je prikazana u<br />
grafičkom dijelu elaborata Plana, kartografski prikaz br. 3 "Uvjeti za korištenje,<br />
uređenje i zaštitu prostora".<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
80
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
6.2. KULTURNO-POVIJESNE CJELINE<br />
Članak 180.<br />
Ovim Planom odrađuje se potreba očuvanja svih arheološki nalazišta iz raznih<br />
vremenskih perioda, cjeline graditeljskog naslijeđa ruralnog obilježja, pojedinačni<br />
objekti sakralnog i svjetovnog obilježja te svi registrirani i neotkriveni nepokretni<br />
spomenici kulturno-povijesne baštine. Način zaštite propisan je Zakonom o zaštiti<br />
spomenika i u nadležnosti je Državne uprave za zaštitu kulturne baštine.<br />
U sustavu zaštite kulturno-povijesnih cjelina treba postići najviši mogući stupanj<br />
zaštite kako registriranih tako i onih evidentiranih vrijednosti. Te cjeline su<br />
registrirane kao ruralno-urbani kompleksi, arheološki lokaliteti na kopnu te<br />
pojedinačni spomenici graditeljske baštine. Detaljni popis svih cjelina kulturnopovijesne<br />
baštine dat je u tekstu obrazloženja ovoga <strong>plana</strong> i u grafičkom dijelu<br />
elaborata Plana, kartografski prikaz br. 3 "Uvjeti za korištenje, uređenje i zaštitu<br />
prostora" i treba ga u cijelosti respektirati.<br />
Smjernice za uređenje, mjere zaštite i način prezentacije odrediti će nadležna<br />
ustanova za zaštitu kulturno-povijesne baštine.<br />
Kroz izradu urbanističkih planova i detaljnih planova uređenja prostora treba izvršiti<br />
temeljito istraživanje mogućih nalaza pojedinačnih objekata spomeničke baštine ili<br />
arheoloških cjelina na prostoru koji se uređuje. U slučaju nalaza takvih cjelina, a koje<br />
nisu bile prethodno evidentirane, potrebno je provesti stručnu valorizaciju uz pomoć<br />
nadležnih službi te utvrditi načine zaštite ili uporabe tih objekata i cjelina.<br />
Članak 181.<br />
Svaki zahvat u prostoru koji se izvodi unutar zaštićenih područja mora biti usklađen s<br />
Zakonom o zaštiti spomenka kulture, odnosno Zakonom o zaštiti prirode.<br />
Članak 182.<br />
U sklopu zaštite povijesnog nasljeđa potrebno je vršiti daljnju stalnu sanaciju i<br />
obnovu svih vrijednih spomenika i ostataka, kako sakralnih tako i svjetovnih.<br />
Članak 183.<br />
Starije sklopove i aglomeracije kuća potrebno je postupno restaurirati i privoditi<br />
određenoj namjeni (stanovanje, turističke valorizacije i dr.), a u novijoj izgradnji<br />
spriječiti vizualne, estetske, funkcionalne i druge sukobe sa starijom izgradnjom<br />
i prirodnim ambijentom.<br />
Način gradnje u zonama povijesnih graditeljskih cjelina je istovjetan onome u<br />
starom dijelu <strong>grada</strong> Benkovca, a prema posebnim uvjetima za interpolacije i<br />
rekonstrukcije i do izrade detaljnih konzervatorskih uvjeta.<br />
Članak 184.<br />
Svi sakralni i svjetovni objekti trebaju biti dostupni i označeni odgovarajućim<br />
natpisima i objašnjenjima, uredno održavani i klasificirani, te u što većoj mjeri<br />
stavljeni u funkciju sveopće turističke ponude na prostoru Grada Benkovca.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
81
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
7. POSTUPANJE S OTPADOM<br />
Članak 185.<br />
Planom se utvrđuje lokacija županijskog (regionalnog) centra za gospodarenje<br />
otpadom na lokaciji Biljane donje.<br />
Utvrđena lokacija će ujedno služiti i kao centralna odlagalište za potrebe Grada<br />
Benkovca.<br />
Lokacija regionalnog centra za gospodarenje otpadom je utvrđena u grafičkom<br />
prikazu br. 2 “Infrastrukturni sustavi“.<br />
Članak 186.<br />
Studija o postupanju s otpadom za područje Zadarske županije definirati će<br />
način i korištenje centralnog odlagališta za Zadarsku županiju.<br />
Do početka korištenja centralnog odlagališta za Zadarsku županiju, Grad<br />
Benkovac će za svoje potrebe koristiti privremeno odlagalište otpada na lokaciji<br />
Ljubčen (Miranje donje), a u svemu u skladu sa Pravilnikom o uvjetima za<br />
postupanje sa otpadom.<br />
Članak 187.<br />
U cilju unapređivanja stanja u postupanju s otpadom potrebno je :<br />
- propisati mjere izbjegavanja i smanjivanja nastajanja otpada<br />
- propisati mjere iskorištenja vrijednih dijelova otpada s ciljem smanjenja<br />
količine otpada<br />
- uspostaviti program odvojenog sakupljanja opasnog otpada iz kućanstva<br />
koji se sastoji od kemijskih sredstava za čišćenje, boja i lakova, starih<br />
lijekova, istrošenih akumulatora i baterija, istrošenih motornih ulja i.t.d.<br />
- odrediti mjere saniranja odlagališta otpada i otpadom onečišćena tla<br />
- propisati mjere nadzora i praćenja postupanja s otpadom<br />
- odrediti izvore i visinu financijskih sredstava za provođenje pojedinih mjera<br />
- odrediti rokove za izvršenje utvrđenih mjera<br />
- na području općine uspostaviti jedan do dva reciklažna dvorišta u svrhu<br />
edukacije stanovništva. Reciklažno dvorište trebalo bi sadržavati<br />
kontejnere za: PET ambalažu, limenke, staklo, papir, stare lijekove.<br />
akumulatore, otpadna motorna ulja, otpadna jestiva ulja<br />
- poduzimati mjere za realizaciju obiteljskih kompostana čime se može<br />
smanjiti količina otpada i za 30 %<br />
- građevinski otpad koristiti za sanaciju postojećih smetlišta, ali i trajno<br />
odrediti mjesta njegova deponiranja uz obaveznu zabranu nekontrolirana<br />
nasipanja obalnog pojasa<br />
- težiti provedbi programa postave kontejnera za sabijanje otpada čime se u<br />
velikoj mjeri povećava efikasnost postupka.<br />
- provesti program odvoza otpada na privremenu i centralnu deponiju.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
82
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
8. MJERE SPRJEČAVANJA NEPOVOLJNA UTJECAJA NA<br />
OKOLIŠ<br />
Članak 188.<br />
Težeći principu da se intervencijama u prostoru smanje nepovoljni utjecaji na<br />
što manju mjeru ili potpuno eliminiraju planom su utvrđeni mogući nepovoljni<br />
faktori. Ti su faktori navedeni u obrazloženju Plana, a u interesu smanjenja<br />
njihova negativnog utjecaja potrebno je :<br />
- sve oblike izgradnje svesti na planirane dimenzije uz strogo poštivanje<br />
uvjeta o gustoći izgrađenosti i drugim uvjetima<br />
- izbjegavati lociranje u prostoru svih vrsta proizvodnih pogona koji su<br />
srednji i veliki zagađivači okoliša, a svojom su veličinom neprimjereni<br />
datostima prostora<br />
- lociranje velikih energetskih postrojenja koji bi mogli bitno poremetiti ekosustav<br />
širega područja treba ozbiljno preispitati. Ukoliko se država odluči<br />
na takvu izgradnju treba postići najviše standarde zaštite kod odabira<br />
tehnologije takvoga postrojenja<br />
- sve neophodne prometne koridore u prostoru postavljati vrlo pažljivo pri<br />
čemu treba, pored tehničkih karakteristika (osiguranja minimalnih širina<br />
koridora), voditi računa o njihovu skladnom uklapanju.<br />
- sve potrebne infrastrukturne građevine tako izvoditi da što manje utječu na<br />
fizičko i vizualno onečišćenje okoliša<br />
- u sustavu sprječavanja nepovoljna utjecaja na okoliš Potrebno je, uz<br />
naznačene kriterije pridržavati se svih kriterija iz zakonodavstva za ovu<br />
oblast i to:<br />
- Zakona o zaštiti okoliša<br />
- Zakona o zaštiti zraka<br />
- Zakona o zaštiti od buke<br />
- Zakona o zaštiti prirode<br />
- Zakona o šumama<br />
- Zakona o zaštiti od požara<br />
- Zakona o poljoprivrednom zemljištu<br />
- Zakon o vodama<br />
- Zakona o otpadu<br />
Naznačena zakonska regulativa regulirala je cijelu oblast zaštite prostora u<br />
pogledu mogućih negativnih utjecaja na okoliš kao i nadležnosti jedinica lokalne<br />
samouprave u sprječavanju tih utjecaja.<br />
Članak 189.<br />
U cilju zaštite tla potrebno je poduzeti sljedeće aktivnosti:<br />
- osigurati i održavati funkcije tla, primjereno staništu, smanjenjem uporabe<br />
površina, izbjegavanjem erozije i nepovoljne promjene strukture tla, kao i<br />
smanjenjem unošenja štetnih tvari<br />
- usmjeriti razvoj naselja na postojeće dijelove naselja<br />
- provoditi mjere zaštite tla u skladu s njegovim ekološkim korištenjem<br />
- rekultivirati površine (odlagališta otpada, klizišta i sl.)<br />
- obnoviti površine oštećene erozijom i klizanjem<br />
- sanirati napuštena eksploatacijska područja, a nova graditi što dalje od<br />
naselja, spomenika kulture i vrijednih krajobraza<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
83
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
- poticati ekološko, odnosno biološko poljodjelstvo<br />
- poticati procese prirodnog pomlađivanja šuma i autohtone šumske<br />
zajednice<br />
Članak 190.<br />
U cilju zaštite zraka potrebne su sljedeće mjere:<br />
- izgradnjom i razvojem pojedinih područja ne smiju se prekoračiti<br />
preporučene vrijednosti kakvoće zraka (TV), pa je u cilju toga potrebno<br />
preventivno djelovati<br />
- prometnim rješenjima potrebno je racionalizirati korištenje vozila, te sa<br />
održavanjem prometnih površina i ozelenjavanjem zaštitnih koridora uz<br />
prometnice smanjiti utjecaj prometa na onečišćenje zraka<br />
- zabranjuje se proizvodnja tvari koje oštećuju ozonski omotač (Uredba o<br />
tvarima koje oštećuju ozonski omotač)<br />
Članak 191.<br />
Za zaštitu voda potrebne su sljedeće mjere:<br />
- utvrditi zone sanitarne zaštite svih izvorišta koji se u budućnosti mogu<br />
uključiti u javni vodovodni sustav i provoditi njihovu zaštitu kao prirodnih<br />
resursa od prvorazrednog značenja<br />
- treba uvesti kontrolu nad upotrebom količine i vrste zaštitnih sredstava u<br />
poljoprivredi na području vodonosnika, kako bi se prišlo smanjivanju<br />
količine štetnih tvari (prije svega nitrata) u podzemnoj pitkoj vodi.<br />
- u svim naseljima mora se izgraditi javni razdjelni sustav odvodnje, uz<br />
primjenu odgovarajućeg stupnja čišćenja otpadnih voda. Mora se što prije<br />
detaljno razraditi do sada izrađeno koncepcijsko rješenje sakupljanja,<br />
pročišćavanja i dispozicije otpadnih voda iz Studije zaštite voda na<br />
području Zadarske županije. Do izgradnje javnih sustava odvodnje<br />
odvodnja urbanih (fekalnih) otpadnih voda mora se rješavati primjenom<br />
suvremenih manjih tipskih uređaja za biološko pročišćavanje, ili<br />
sakupljanjem u vodonepropusnim sabirnim jamama - taložnicama i to za<br />
svaku građevinu pojedinačno<br />
- sve građevine vodoopskrbnih sustava i sustava odvodnje izgraditi kao<br />
potpuno zatvorene i vodonepropusne uz uporabu kvalitetnog materijala<br />
Članak 192.<br />
Mjere zaštite mora se odnose na zaštitu akvatorija Karinskog mora na način da<br />
se njegova obala i površina koriste kako je Planom predviđeno, uz strogu<br />
kontrolu izgradnje i korištenja planiranih sadržaja. Tako se ne smiju dozvoliti:<br />
- prekoračenje dimenzioniranih kapaciteta planiranih sadržaja<br />
- izgradnja bilo kakvih sadržaja u priobalnom području i u prostoru<br />
Karinskog mora koji ga mogu onečistiti<br />
- ispuštanje nepročišćenih otpadnih voda<br />
Članak 193.<br />
Za potrebe zaštite od buke potrebno je:<br />
- izraditi kartu buke za područje Grada, s dopuštenom razinom buke za<br />
pojedine zone: stambene, poslovne, turističke i prometne<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
84
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
- buku uzrokovanu prometom ili radom industrijskih pogona umanjiti na<br />
način da se njihovi okoliši urede i oplemene zaštitnim zelenilom, a novi<br />
veći prometni ili industrijski sadržaji planiraju izvan zona naselja<br />
Članak 194.<br />
Potrebno je provesti sljedeće mjere zaštita od požara:<br />
- predvidjeti cjevovode i sve ostale elemente hidrantske mreže<br />
- provesti nadzor dimnjačarske službe<br />
- zabraniti parkiranje vozila na mjestima gdje su hidranti<br />
- provoditi osmatranje cjelokupnog prostora<br />
- provoditi sve planirane radnje u smislu sprječavanja, zaštite od požara i<br />
gašenja istih u skladu sa dokumentima koje je donio Grad Benkovac –<br />
Procjenom ugroženosti od požara i tehnoloških eksplozija i Planom zaštite<br />
od požara i tehnoloških eksplozija<br />
Članak 195.<br />
U smislu mjera zaštite od potresa Planom se utvrđuje potreba izrade<br />
seizmološke studije i na osnovnu nje seizmičke karte za prostor Grada<br />
Benkovca.<br />
Članak 196.<br />
U svrhu osiguravanja uvjeta za sklanjanje stanovništava, materijalnih i<br />
drugih dobara potrebno je utvrditi zone ugroženosti za gradsko područje <strong>grada</strong><br />
Benkovca, dok sva ostala naselja imaju manje od 2000 stanovnika i za njih nije<br />
obvezna gradnja skloništa.<br />
Do donošenja preciznih zakonskih odredbi zone ugroženosti će se definirati na<br />
osnovu podzakonskog akta, utvrditi će se primjena kriterija i zakonskih propisa<br />
prilikom izdavanja rješenja o uvjetima građenja ili lokacijske dozvole, odnosno<br />
utvrditi područja i način gradnje zaštitnih građevina, zaklona, dopunskih<br />
skloništa otpornosti 50kPa, skloništa osnovne zaštite otpornosti 100kPa i<br />
drugih.<br />
Sva skloništa moraju biti projektirana i izvedena u skladu s važećim Pravilnikom<br />
o tehničkim normativima za skloništa.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
85
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
9. MJERE PROVEDBE PLANA<br />
Članak 197.<br />
Mjere provedbe prostornih planova pa tako i Prostornog <strong>plana</strong> uređenja Grada<br />
Benkovca, te donošenja drugih dokumenata <strong>prostornog</strong> uređenja za područje<br />
Grada, utvrđene su Zakonom o prostornom uređenju i grdnji i Pravilnikom o<br />
sadržaju, mjerilima kartografskih prikaza, obveznim prostornim pokazateljima i<br />
standardu elaborata prostornih planova.<br />
9.1. OBVEZA IZRADE PROSTORNIH PLANOVA<br />
Članak 198.<br />
Ovim Planom i temeljem Zakona utvrđuje se da je u nadležnosti Gradskog<br />
vijeća donošenje Prostornog <strong>plana</strong> uređenja čitavog prostora koji pripada Gradu<br />
Benkovcu, te planova nižega reda urbanističkih planova uređenja i detaljnih<br />
planova uređenja.<br />
Na temelju Programa mjera za unapređenje stanja u prostoru Grada Benkovca<br />
izrađen je ovaj Prostorni plan uređenja Grada, a kojim se nadalje utvrđuje<br />
potreba izrade slijedećih planova nižega reda :<br />
urbanistički plan uređenja:<br />
Broj<br />
Planom utvrđena<br />
površina<br />
naselje<br />
lokalitet<br />
<strong>plana</strong><br />
namjena<br />
(ha)<br />
1 Donji Karin obalni pojas obala (ZOP) 1<br />
2 Donji Karin Ponorska draga turističko-ugostiteljska (T2) 10<br />
3 Donji Karin uz naselje Donji Karin sportsko-rekreacijska (R3) 2<br />
4 Karišnica prostor uz rijeku Karišnicu značajni krajobraz 84,6<br />
5 Kličevica prostor uz rijeku Kličevicu osobito vrijedan predjel 41,5<br />
6 Benkovačko selo Kukalj pretežno trgovačka (K2) 5,5<br />
7 Bruška Donja Bruška gospodarska (I) 7,5<br />
8 Buković Rnjaci gospodarska (I) 6<br />
9 Donje Biljane Čardak gospodarska (I) 1<br />
10 Miranje Miranje donje sportsko-rekr. (golf) (R1) 100<br />
11 Miranje Miranje gornje sport.-rekr. (aquapark) (R5) 15<br />
12 Smilčić Debeljak gospodarska (I) 46,7<br />
13 Smilčić Brdina kulica gospodarska (I) 3,2<br />
14 Vukšić Marići gospodarska (I) 6,3<br />
15 Zapužane Podjaruga gospodarska (I) 12,9<br />
16 Islam grčki Brložina stambena (S) 9,6<br />
17 Islam grčki Kovačevići stambena (S) 10<br />
18 Smilčić Anići stambena (S) 3,5<br />
19 Gornje Biljane Ostojići stambena (S) 3,6<br />
20 Nadin Čvrljkuše stambena (S) 6,2<br />
21 Lišane Tinjske Podvornice stambena (S) 12<br />
22 Lišane Tinjske Jokići stambena (S) 5,1<br />
23 Tinj Tinjsko polje stambena (S) 7,3<br />
24 Tinj Jurjevići stambena (S) 17,5<br />
25 Raštević Begići stambena (S) 7,1<br />
26 Korlat Gradina stambena (S) 5,7<br />
27 Kula Atlagić Zagredci stambena (S) 5,3<br />
28 Donji Karin naselje Donji Karin - uz more stambena (ZOP) (S) 3,8<br />
29 Donji Karin naselje Donji Karin stambena (ZOP) (S) 52,8<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
86
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
30 Šopot Torine stambena (S) 38,1<br />
31 Donje Ceranje Kruneši stambena (S) 11,2<br />
32 Pristeg Podina stambena (S) 6,3<br />
33 Pristeg Lužine stambena (S) 5,7<br />
34 Radošinovci Dolac stambena (S) 9,2<br />
35 Perušić Donji Gajovi stambena (S) 3,6<br />
36 Perušić Benkovački Ljutići stambena (S) 4,7<br />
37 Perušić Benkovački Pešuti stambena (S) 5,7<br />
38 Lisičić Ograde stambena (S) 15,5<br />
39 Lisičić Budani stambena (S) 10,9<br />
40 Donji Lepuri Podi stambena (S) 7,2<br />
41 Bulić Korlati stambena (S) 12,8<br />
42 Bulić Nakići stambena (S) 6,4<br />
43 Vukšić Gradina stambena (S) 13<br />
44 Vukšić Kardumi stambena (S) 6,8<br />
45 Rodaljice Dolci stambena (S) 0,65<br />
46 Buković Uz cestu stambena (S) 0,95<br />
Svi navedeni planovi su označeni u grafičkom dijelu elaborata Plana, grafički<br />
prikaz br. 3 "Uvjeti za korištenje, uređenje i zaštitu prostora“ i grafički prikaz br.<br />
4 „Građevinska područja naselja i drugih sadržaja“, odnosno u tekstualnom<br />
dijelu Odredbi za provođenje ovog Plana.<br />
Članak 199.<br />
Do donošenja urbanističkih planova uređenja za dijelove naselja za koje je<br />
sukladno grafičkom prilogu Plana (grafički prikaz br. 3 „Uvjeti za korištenje,<br />
uređenje i zaštitu prostora“ i grafički prikaz br. 4 „Građevinska područja naselja i<br />
drugih sadržaja“) utvrđena obveza izrade istog, moguće je ishoditi rješenje o<br />
uvjetima građenja ili lokacijsku odnosno građevinsku dozvolu za gradnju<br />
građevine unutar izgrađenog dijela građevinskog područja naselja ukoliko je<br />
osiguran pristupni put do građevinske čestice u skladu sa uvjetima Plana.<br />
Članak 200.<br />
Redoslijed izrade odredit će se Programom mjera za unapređenje stanja u<br />
prostoru.<br />
Prilikom izrade urbanističkih planova uređenja (UPU) može se na obuhvaćenom<br />
prostoru, po potrebi, predvidjeti izrada detaljnih planova uređenja (DPU).<br />
Članak 201.<br />
Za sve zahvate u prostoru koji bi mogli izazvati neželjene promjene u prostoru<br />
treba izraditi Studije utjecaja na okoliš u skladu sa Zakonom definiranim<br />
uvjetima.<br />
9.2. PRIMJENA POSEBNIH RAZVOJNIH I DRUGIH MJERA<br />
Članak 202.<br />
S ciljem unapređenja stanja u prostoru na području Grada Benkovca ovim se<br />
Planom potiče primjena posebnih razvojnih i drugih mjera, a koje se temelje na<br />
primjenjivim razvojnim programima kroz :<br />
- obnova ratom oštećenih stambenih i gospodarskih objekata<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
87
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
- politiku gospodarskog razvitka prostora korištenjem stimulativnih mjera od<br />
strane Županije i Države u oblasti stočarstva, poljoprivrede i turizma te<br />
onih grana industrije koje su mali zagađivači okoliša (eksploatacija i<br />
prerada kamena)<br />
- uređenje i komunalno opremanje Planom definiranih zona gospodarske<br />
namjene (proizvodne i poslovna) radi osiguranja preduvjeta za razvoj<br />
gospodarstva<br />
- uređenje zone turizma s ciljem razvoja turističke ponude<br />
- poboljšanje postojećih i izgradnju novih infrastrukturnih sustava na<br />
čitavom području, a posebice tamo gdje postoje konkretni razvojni<br />
programi<br />
- učinkovito osiguranje svih potrebnih preduvjeta za ubrzanje postupaka u<br />
sustavu zemljišne politike i to otkupa i komasacije zemljišta, što je od vrlo<br />
velikog značenja u poljodjelstvu, ali i drugim gospodarskim granama<br />
- stvaranje svih pozitivnih preduvjeta za poboljšanje ukupnog standarda<br />
življenja na prostoru Grada Benkovca, kroz planiranje posebnih programa<br />
u oblasti zdravstva i socijalne skrbi, te kulturnih i športskih aktivnosti<br />
Članak 203.<br />
Planom je utvrđena etapnost realizacije temeljem prostornih planova užih<br />
područja sukladno Odredbama Plana i Programu mjera za unapređenje stanja<br />
u prostoru.<br />
Članak 204.<br />
Naprijed navedeni postupak temelji se na Zakonu o prostornom uređenju i<br />
gradnji koji obvezuje jedinicu lokalne samouprave da:<br />
- osigura sudjelovanje svih korisnika prostora u postupku utvrđivanja politike<br />
uređivanja prostora kroz međusobno usklađivanje interesa ovisno o<br />
zajedničkim ciljevima<br />
- dogovori rad stručnih prostorno-planerskih organizacija s kojima je uredila<br />
međusobne odnose na rok koji osigurava kontinuitet planiranja<br />
Članak 205.<br />
Rezultati istraživanja koje je potrebno provesti na studijskom ili programskom<br />
nivou koristiti će se pri izradi dokumenata <strong>prostornog</strong> uređenja detaljnijeg<br />
stupnja razrade ili kao mogući elementi razrade i <strong>dopune</strong> ovog Plana.<br />
Članak 206.<br />
U slučaju neusuglašenosti između tekstualnog djela Plana i Odredbi za<br />
provođenje primjenjivati će se Odredbe za provođenje.<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR<br />
88
IZMJENE I DOPUNE PROSTORNOG PLANA UREĐENJA GRADA BENKOVCA<br />
PRILOG TEKSTUALNOG DIJELA<br />
KARTA STANIŠTA ZA GRAD BENKOVAC<br />
GIN Company d.o.o., ZADAR