Janko Pleterski: Preklicati revolucijo v slovenski ... - Društvo ZAK
Janko Pleterski: Preklicati revolucijo v slovenski ... - Društvo ZAK
Janko Pleterski: Preklicati revolucijo v slovenski ... - Društvo ZAK
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Preden zdaj poskusim opredeliti svoje videnje naše revolucije,<br />
moram seveda opozoriti, da sem se kot zgodovinar loteval njenih<br />
vprašanj največ le za čas slovenskega NOB. In na to, zgodovinarsko<br />
pridobljeno vedenje o revoluciji, se bom v glavnem omejil. Tu se samo<br />
sklicujem na svoje razprave in študije, zbrane v knjigi Pravica in moč za<br />
samoodločbo. Gre zlasti za štiri med njimi: 2., 7., 18. in 31. 15 Desetletja<br />
njenega življenja v miru pa do izteka sem med tem le doživljal in skušal<br />
dojemati, deloma z izjemo nacionalnih odnosov. Te pa sem deloma tudi<br />
strokovno obravnaval.<br />
Omenil sem, da ima ta poskus nek svoj prav konkreten povod. Ta<br />
me je zbodel, da zato poskušam več, kakor pa si izdelane znanstvene<br />
kompetence za ves ta čas sam prisojam. A vendarle, poskusiti vsaj<br />
»posthumno« ne more škoditi.<br />
Slovenska revolucija se je spočela in bila donošena kot <strong>slovenski</strong><br />
NOB v času druge svetovne vojne in se je nato izživljala v desetletjih<br />
hladne vojne, kot na svoj način udejanjena, v naši zgodovini realno<br />
dosežena stopnja uresničenja slovenske volje po človeškem, ljudskem<br />
in narodnem napredku, tja do izteka revolucije z osamosvojitvijo<br />
Slovenije.<br />
Zdaj jo gledam v obremenjujočih razmerah mentalno nedopolnjene<br />
družbene tranzicije. To je težavno, saj pogled zamegljuje odij, ki se<br />
zgrinja nad zgodovino revolucije. Pred razmotrivanjem revolucije<br />
bi bilo treba najprej razčleniti ta odij, saj izvira z različnih strani. Tu<br />
nimam v mislih razumljive prizadetosti žrtev njenega nasilja.<br />
Najprej pa moram pojasniti svoje zgodovinarsko videnje<br />
(ne)upravičenosti njenega pojava v slovenskem NOB. Pred leti je mlad<br />
zgodovinar pri zagovoru disertacije o tem vprašanju, odločno in že<br />
politično odločeno, trdil: NOB ne dela revolucije. To je, ne sme delati<br />
revolucije. Če jo, potem to ni več (pravi) NOB. In pri nas se je to<br />
zgodilo, četudi se zgoditi ne bi smelo.<br />
To tezo sem zavrnil – in jo še zavračam – kot nehistorično. Tu ne gre<br />
za vprašanje, kaj je NOB po definiciji. Gre za to, da historik zgodovini,<br />
ki se je že zgodila, ni upravičen dajati lekcij. O svoji upravičenosti je<br />
namreč ta zgodovina odločila sama.<br />
Tako je odločila tudi o revoluciji, ki se je zgodila, ali pa se ni zgodila.<br />
Na primer, le o tisti, ki se ni zgodila, sme historik popravljati morebitno<br />
nasprotno trditev historiografije, da je vendarle bila. A nikakor, da za<br />
priznanje pravilnosti »naše« zgodovine ne bi revolucija v njej smela biti<br />
vsebovana.<br />
34 BOREC 676–680<br />
REVIJA ZA ZGODOVINO, ANTROPOLOGIJO IN KNJIŽEVNOST