v zdravstveni oskrbi - zbornica-zveza
v zdravstveni oskrbi - zbornica-zveza
v zdravstveni oskrbi - zbornica-zveza
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
kih, ki so zelo ogroženi za nastanek strdkov, je ciljno območje višje (med 2,5 in 3,5) (Mavri in<br />
Vene, 2009).<br />
Ciljno območje mora biti vedno zapisano na izvidu, ki ga bolniki prejmejo ob vodenju v<br />
AK-ambulanti. Kadar je INR pod 2,0, se zveča tveganje za trombembolični dogodek v žilah<br />
ali srcu, ob INR nad 3,0 pa se zveča tveganje za krvavitev. Da bi dosegli in vzdrževali ciljno<br />
območje INR, so potrebni redni kontrolni pregledi. Ti so v procesu uvajanja AKZ pogostejši,<br />
tj. večkrat tedensko, ko pa je AKZ stabilno in urejeno, pa so nekoliko redkejši – na 4 do 6 tednov<br />
(Mavri in Vene, 2009).<br />
Število bolnikov, ki potrebujejo AKZ, v zadnjem času močno narašča, po eni strani zaradi<br />
širjenja indikacij, po drugi strani pa zaradi staranja prebivalstva. AKZ vedno spremljajo zapleti,<br />
predvsem krvavitve in trombembolije. Število zapletov je odvisno tudi od kakovosti in<br />
varnosti AKZ.<br />
Najpogostejše indikacije za AKZ:<br />
• atrijska fibrilacija in undulacija,<br />
• umetne srčne zaklopke (mehanske, biološke),<br />
• venski trombembolizmi (VTE): venska tromboza, pljučna embolija,<br />
• ostale indikacije (redkejše):<br />
• antifosfolipidni sindrom,<br />
• bolezni mitralne zaklopke s sistemskimi embolijami,<br />
• periferna arterijska obstruktivna bolezen z zapleti (trombolitično zdravljenje) (Mavri in<br />
Vene, 2009).<br />
ATRIJSKA FIBRILACIJA<br />
Atrijska fibrilacija (AF) je najpogostejša indikacija, ki je prisotna pri 0,4–1 % prebivalstva.<br />
Pogostnost hitro narašča s starostjo in med starejšimi od 80 let zajame že do 10 % oseb. Umrljivost<br />
bolnikov z AF je dvakrat večja kot pri osebah v sinusnem ritmu, najpogosteje zaradi<br />
možganske kapi. AKZ s kumarini tveganje za možgansko kap zmanjša za 70 % (Vene, 2009).<br />
Ogroženost posameznega bolnika je odvisna od prisotnosti dejavnikov tveganja, ki pri<br />
bolnikih z AF povečujejo možnost za nastanek možganske kapi. AKZ je učinkovito pri vseh<br />
podskupinah bolnikov, ker pa je povezano z majhnim, vendar pomembnim tveganjem za<br />
krvavitev, bo odločitev o tovrstnem zdravljenju temeljila na oceni tveganja za možgansko<br />
kap (Vene, 2009).<br />
Dejavniki tveganja za možgansko kap:<br />
• prebolela možganska kap, TIA ali sistemska embolija. Pri bolnikih s temi dejavniki tveganja<br />
je tveganje za možgansko kap do 3-krat večje kot pri ostalih bolnikih z nevalvularno AF;<br />
• drugi, zmerni dejavniki tveganja so:<br />
• starost,<br />
• arterijska hipertenzija,<br />
• srčno popuščanje in/ali oslabljena sistolična funkcija levega prekata (iztisni delež pod 35<br />
%) in<br />
• sladkorna bolezen (Vene, 2009).<br />
78