v zdravstveni oskrbi - zbornica-zveza
v zdravstveni oskrbi - zbornica-zveza
v zdravstveni oskrbi - zbornica-zveza
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
gioloških ambulantah. Bolnik že na dan sprejema spozna izvajalce invazivnega posega (tim),<br />
tako da jim lahko zastavi morebitna vprašanja, po posegu pa tim interventne radiologije od<br />
bolnika pridobi takojšnjo povratno informacijo o njegovem počutju, ki prdstavlja subjektivno<br />
oceno bolnikovega stanja. Takšne informacije so za uspeh nadaljnjega zdravljenja nepogrešljive.<br />
Izvajanje tovrstnega invazivnega posega pa od MS poleg usposobljenosti za ugotavljanje<br />
potreb bolnika po <strong>zdravstveni</strong> negi, urejanje potrebne dokumentacije in poznavanje<br />
pogojev asepse (poseg zahteva strogo aseptične pogoje) zahteva še znanje anatomije (predvsem<br />
žilne), ročne spretnosti in, nenazadnje, tudi znanje s področja preprečevanja dejavnikov<br />
tveganja za nastanek periferne arterijske bolezni (PAB). MS namreč dan po posegu pri<br />
bolniku opravi meritve gleženjskih perfuzijskih tlakov ter poda pisna in ustna navodila o izvajanju<br />
intervalnega mišičnega treninga. MS z individualnimi pogovori, ki jih prilagodi posameznikovi<br />
dojemljivosti, izvede zdravstveno vzgojo (ZV).<br />
Ateroskleroza<br />
Ateroskleroza je bolezen arterij, ki se prične že zgodaj v otroštvu, njene klinične posledice<br />
pa se pojavijo običajno šele po več desetletjih. V procesu ateroskleroze se na notranji steni<br />
arterij začno odlagati krvne maščobe (holesterol) in sčasoma nastane aterosklerotična leha<br />
(plak), v katero se odlaga tudi kalcij (Poredoš, 2010). Krvni strdek, ki lahko deloma ali popolnoma<br />
zapre notranjost arterije, sestavljajo trombociti, fibrin, levkociti in eritrociti. V arterijah<br />
se največkrat pojavlja beli ali separacijski trombus (Jerše, 1970).<br />
Periferna arterijska bolezen<br />
Periferna arterijska okluzivna bolezen (PAOB) je pogosta pojavna oblika arteroskleroze, ki<br />
prizadene 6,9 % prebivalstva v starosti med 45 in 75 let. Je ena najpogostejših arterijskih zapor.<br />
V hudih primerih privede do gangrene prizadetega uda (Žuran, 2003). Kadar gre za kritično<br />
ishemijo z ishemično bolečino med mirovanjem, devitalizacijo tkiva ali kadar je klavdikacijska<br />
razdalja omejujoče kratka, so pri bolniku s PAB indicirani revaskularizacijski posegi – arteriografije<br />
(Blinc in sod., 2004; Poredoš, 1997). Do kritične ishemije uda pride pri 500–1000 bolnikih<br />
na milijon prebivalcev letno. Večino bolnikov z napredovalo PAOB je z različnim<br />
zdravljenjem mogoče rešiti pred amputacijo (Blinc, 1999). Arteriografija je poseg, pri katerem<br />
zdravnik z drobno votlo iglo (Seldingerjeva igla) vstopi v dimeljsko arterijo, skozi njo v žilo<br />
spusti kontrastno sredstvo ter tako poslika arterije nog (Ažbe in Boc, 2008). Z arteriografijo<br />
se pokažejo morebitne anatomske nepravilnosti, zožitve, razvitost kolateralnega ožilja ipd. S<br />
slikanjem tako dobimo informacijo o stopnji arterosklerotičnega procesa, postavimo morfološko<br />
diagnozo sprememb na žilju in ocenimo njihovo hemodinamsko pomembnost. Glede<br />
na to, ali je punkcija retro- ali anterogradna, se zdravnik že v isti seji odloča za razreševanje<br />
zožitev ali zapor s perkutano transluminalno angioplastiko (PTA) (Poredoš, 2007; Šurlan, 1997).<br />
Timska obravnava bolnika s periferno arterijsko boleznijo<br />
Glavno vlogo pri zdravljenju PAB z invazivnimi metodami ima zdravnik, uspeh zdravljenja<br />
pa je zagotovo odvisen od celotnega zdravstvenega tima. Za uspešno in učinkovito delovanje<br />
tima je pomembno usklajeno delovanje vseh njegovih članov, njihova motiviranost in<br />
70