v zdravstveni oskrbi - zbornica-zveza
v zdravstveni oskrbi - zbornica-zveza
v zdravstveni oskrbi - zbornica-zveza
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ZDRAVSTVENA NEGA BOLNIKA PRED IN MED<br />
ANGIOGRAFIJO IN PO NJEJ<br />
Ljubica Bavec dipl. m. s., Blaž Korbun, dipl. ing. rad.<br />
Klinični oddelek za žilne bolezni, Interna klinika,<br />
Univerzitetni klinični center Ljubljana<br />
IZVLEČEK<br />
Ene izmed najpogostejših bolezni sodobnega sveta so bolezni arterij. O periferni arterijski<br />
bolezni govorimo, kadar je prizadeto arterijsko ožilje nog. Večkrat so bolnikove težave tako<br />
hude, da je smiselno izvesti invazivni revaskularizacijski poseg – angiografijo. Pomembno<br />
vlogo pred in med izvedbo tega invazivnega posega ter po njej ima poleg zdravnika in radiološkega<br />
inženirja tudi medicinska sestra. Medicinska sestra p<strong>oskrbi</strong> za psihično in fizično<br />
pripravo bolnika ter ga spremlja v enoto interventne radiologije. Bolnika preda medicinski<br />
sestri – inštrumentarki, ta bolnika pripravi na poseg, ter med posegom aktivno sodeluje z<br />
zdravnikom in radiološkim inženirjem. Nenehno opazuje bolnikove vitalne funkcije in skrbi<br />
za njegovo splošno počutje. Delo pri bolniku se za medicinsko sestro nadaljuje tudi po posegu,<br />
saj ga nadzoruje tudi na oddelku. Ugotavlja njegove potrebe po <strong>zdravstveni</strong> negi in te<br />
tudi izvaja. Medicinska sestra poleg tega izvaja še zdravstveno vzgojo bolnika, ki je ključnega<br />
pomena za uspešno opravljen poseg na perifernih arterijah.<br />
Ključne besede: zdravstvena nega, bolnik, angiografija, medicinska sestra, periferna arterijska<br />
bolezen<br />
UVOD<br />
V radiološki enoti Kliničnega oddelka za žilne bolezni (KOŽB) se vsak dan srečujemo z bolniki,<br />
ki jim bolezni perifernih arterij zmanjšujejo kakovost življenja. Pri hudih oblikah bolezni,<br />
kot je kritična ishemija z bolečino v mirovanju, klavdikacijska razdalja pa meri manj kot 200<br />
metrov, je smiselno izvesti interventni poseg. Angiografija je lahko diagnostična ali terapevtska<br />
(Blinc in sod., 2004; Poredoš, 2010). V timu interventne radiologije sodelujejo zdravnik,<br />
inženir radiologije in medicinska sestra (MS). Bolnik mora biti na invazivni poseg ustrezno<br />
pripravljen, pri tem pa veliko vlogo odigra ravno MS. Poleg fizične priprave je pomembna<br />
tudi psihična. MS je vedno ob bolniku, od trenutka sprejema v bolnišnico do izvedbe posega,<br />
po posegu (pogoste meritve vitalnih funkcij, skrb za bolnikovo prehranjevanje in pitje, odvajanje<br />
in izločanje, gibanje in osebno higieno) in vse do odpusta v domačo oskrbo. Bolnik<br />
je na KOŽB obravnavan od začetka do zaključka zdravljenja. Nadaljnje vodenje sledi še v an-<br />
69