v zdravstveni oskrbi - zbornica-zveza
v zdravstveni oskrbi - zbornica-zveza
v zdravstveni oskrbi - zbornica-zveza
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
v prvi in peti minuti po obremenitvi. Padec perfuzijskih tlakov v prvi minuti po hoji na traku<br />
za polovico nam pove, da je prisotna arterijska bolezen. Pomembni so razdalja, ki jo bolnik<br />
prehodi, lokalizacija in način širjenja bolečine v nogo, prav tako pa zabeležimo tudi morebitne<br />
druge bolnikove težave, ki se pojavijo med obremenitvijo s hojo in po njej.<br />
Dopplerska preiskava zgornjih okončin<br />
Kadar obstaja sum za moteno prekrvitev v vratnih arterijah ali podključniških arterijah,<br />
merimo dopplerske signale nad arterijami zgornjih okončin. Princip meritev je podoben kot<br />
na nogah, le da ustrezne manšete namestimo na sredino desne in leve nadlakti in podlakti.<br />
Z UZ-sondo merimo perfuzijske tlake nad arterijo radialis in arterijo brachialis obeh rok. Ugotavljamo<br />
razlike med pritiski desne in leve roke, ki naj ne bi presegale 30 mmHg.<br />
Pletizmografija<br />
Pletizmografija je preiskava, ki ugotavlja stanje mikrocirkulacije. Beleži spremembe volumna<br />
krvi, ki jih povzroči utripajoč tok krvi, in je sinhrona s srčnim utripom. Grafični zapis, ki<br />
ga dobimo, je pulzna krivulja (Janša–Trontelj, 1999). Od pletizmografskih metod se je v diagnostiki<br />
motenj arterijske prekrvitve najbolj uveljavila akralna pletizmografija. V akralni pletizmografiji,<br />
pri kateri receptor postavimo na jagodice prstov rok ali palcev nog, ki jih<br />
preiskujemo, se največ uporablja fotoelektrična pletizmografija, pri kateri pošiljamo infrardečo<br />
svetlobo v kožo in podkožje. Fotocelica v receptorju registrira in meri količino odbite svetlobe.<br />
Ta je v obratnem sorazmerju s porastom in količino krvi v merjenem predelu. Na ta način aparat<br />
beleži krivuljo, ki posnema pulzno krivuljo. Normalna pulzna krivulja, ki jo dobimo na jagodicah<br />
prstov, ima strm ascendentni krak, zašiljen vrh ter nekoliko položnejši descendentni<br />
krak z dikrotnim zobcem, ki je običajno približno na sredini descendentnega kraka. Distalno<br />
od arterijske zapore najdemo značilno spremenjeno krivuljo: spremeni se oblika, zniža se amplituda<br />
in izgine dikrotni val. Omenjena metoda je pomembna tudi v diagnostiki akrosindromov<br />
(Raynauldov sindrom, Buergerjeva bolezen, druga revmatološka avtoimuna obolenja).<br />
Pri sumu na Raynauldov sindrom najprej posnamemo pulzne krivulje na vseh prstih pri sobni<br />
temperaturi in nato še po provokacijskem testu s hladno vodo (Videčnik, 1993).<br />
Pletizmografija s hladno kopeljo<br />
S hlajenjem rok želimo dokazati žilni vzrok bolnikovih kliničnih težav (hladni, mrzli prsti<br />
rok in nog, bolečina v prstih, spremenjena barva kože). Preiskavo izvajamo samo na prstih<br />
rok, bolnik je v sedečem položaju. Najprej posnamemo posamezne krivulje prstov desne in<br />
leve roke na sobni temperaturi. Bolnik potopi najprej eno roko do komolca v ohlajeno vodo<br />
(10 °C) za deset minut, nato posnamemo krivulje na vsakem prstu posebej, enako ohladimo<br />
in snemamo prste leve roke (Videčnik, 1993).<br />
Če gre za Raynauldov sindrom, dobimo značilne spremembe v amplitudi in obliki krivulje.<br />
Dikrotni val se pomakne proti vrhu, pri hujših spazmih se znižajo amplitude krivulj, kraka<br />
64