v zdravstveni oskrbi - zbornica-zveza
v zdravstveni oskrbi - zbornica-zveza
v zdravstveni oskrbi - zbornica-zveza
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
vezavo s patronažno medicinsko sestro, ki bo na domu izvajala zdravstveno oskrbo bolnika<br />
z LVAD.<br />
Mehanski podporni sistem za levi prekat<br />
LVAD – mehanski podporni sistem za levi prekat je črpalka, ki oslabljenemu levemu prekatu<br />
pomaga poganjati kri po telesu in s tem izboljša prekrvitev organov in tkiv. LVAD je sestavljen<br />
iz vtočnega dela, skozi katerega kri priteka iz levega prekata v napravo, črpalnega<br />
dela, ki črpa kri, in iztočnega dela, skozi katerega teče kri iz črpalnega dela v začetni del aorte.<br />
Napravo poganja električni motorček, ki je nameščen znotraj same naprave. Vtočni del<br />
črpalke leži v levem prekatu, njen preostali del pa je nameščen pod srcem. Črpalka pomaga<br />
srcu tako, da deloma ali v celoti prevzame funkcijo obolelega levega prekata. Električni motorček<br />
poganja majhen rotor (podoben propelerju), ki potiska kri v aorto. LVAD lahko sčasoma<br />
pomaga srcu, da se regenerira (ponovno pridobi normalno velikost, obliko in funkcijo).<br />
Prav tako pomaga ostalim organom, kot so ledvica in jetra, da se ob izboljšani prekrvitvi regenerirajo.<br />
Črpalka energijo za delovanje dobiva iz baterij, ki so nameščene zunaj telesa, z<br />
njimi pa je povezana z izhodno cevko (t. i. driveline). Ta je prekrita s posebnim materialom,<br />
ki dopušča, da se vanjo vraščajo kožne celice, s tem pa se bistveno zmanjša možnost okužbe.<br />
Cevka je povezana tudi z nadzornikom sistema, prek katerega lahko na črpalki spreminjamo<br />
nekatere nastavitve (npr. obrate) (Thoratec Corporation, 2008).<br />
Prikaz primera<br />
Pri 59-letnem bolniku je bila indicirana vsaditev mehanske podpore levega prekata zaradi<br />
izčrpanosti terapije napredovalega srčnega popuščanja v sklopu dilatativne kardiomiopatije.<br />
Poseg je bil opravljen julija 2009. Po posegu je bil bolnik sprejet v Kardio-vaskularni center<br />
za intenzivno terapijo (KVCIT), na Klinični oddelek za kardiologijo (KOK) pa je bil premeščen<br />
oktobra 2009. V tem vmesnem času je prebolel več bakterijskih okužb s septičnim potekom,<br />
nazadnje pa je imel glivično sepso. Zaradi dolgotrajne intubacije je bil traheotomiran, zaradi<br />
akutne ledvične odpovedi pa je prehodno potreboval tudi hemodializo. Pooperativni postopek<br />
je še dodatno zapletla dehiscenca sternuma, zaradi česar je bila potrebna revizija kirurške<br />
rane. Ob intenzivnem zdravljenju se je stanje bolnika počasi začelo izboljševati, znaki<br />
sepse so se umirili, bolnik ni več potreboval vazoaktivne podpore, ledvična funkcija se je<br />
normalizirala, postal je afebrilen, ukinjeni so bili antibiotiki in preveden je bil na spontano<br />
dihanje, tako da so že v KVCIT začeli z lokomotorno fizioterapijo.<br />
Ob premestitvi na KOK je bolnik že zmogel hoditi s pomočjo fizioterapevtke. Zaradi pojava<br />
reaktivne depresije je bila uvedena antidepresivna terapija, zaradi ugotovljenega hipogonadizma<br />
pa je prehodno prejemal nadomestno terapijo s testosteronom v obliki gela. Bil je<br />
afebrilen, normokarden, na monitorju in v EKG je bila vidna atrijska fibrilacija (AF), LVAD je<br />
bil nastavljen na 9800 RPM (rounds per minute – obratov na minuto), pretok skozi črpalko je<br />
bil 4,7 l/min, srednji arterijski tlak, merjen invazivno prek arterijske linije radialno, pa je bil<br />
ob tem 100 do 110 mmHg. Bolnik je dihal spontano z dodatkom kisika 4 l/min prek traheostome,<br />
v kateri je imel govorno kanilo, frekvenca dihanja je bila 20/min.<br />
12