Prostorni plan ureÄenja grada Samobora (PDF, 1,8 MB)
Prostorni plan ureÄenja grada Samobora (PDF, 1,8 MB)
Prostorni plan ureÄenja grada Samobora (PDF, 1,8 MB)
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
PROSTORNI PLAN UREĐENJA GRADA SAMOBORA<br />
Danas opet ovo područje dobiva na značaju zbog svog pograničnog položaja. Bregana je najveći<br />
međugranični prijelaz, autocesta je područje Bregane i <strong>Samobora</strong> povezala u sustav brzih<br />
cestovnih komunikacija. Ljudi sve više koriste prednosti života u lijepom i čistom ambijentu no<br />
ne na prevelikoj udaljenosti od velikog <strong>grada</strong>.<br />
Tradicija samoborske industrije je velika. Spomenimo samo nekadašnji Kristal, Čaraparnu,<br />
Končar, Fotokemiku, Samoborku, Chromos, Šavrić itd.<br />
Danas ti pogoni rade u novim uvjetima i s promjenjivim uspjehom, a neki više ne rade.<br />
No prostori radnih zona su tu i sigurno mogu predstavljati značajni razvojni resurs. Samobor i<br />
Breganu je donedavno "preskočio" aktualni trend gradnje velikih trgovačkih centara u okolici<br />
Zagreba. Danas se i u Samoboru grade veći trgovački centri kao što su: Konzum, Merkur,<br />
Merkator, Kaufland i dr.<br />
Možda je to i bolje od trenutnog financijskog učinka. Ovo je prostor karakterističan po prelijepim<br />
vizurama, ne prevelikim gabaritima građevina, lociranju radnih pogona na "skrivenim" lokacijama<br />
i isticanju u prvi <strong>plan</strong> lijepih i bogato ozelenjenih parkova i prirodnih prostora. To ilustriraju<br />
parkovi uz vile Reiser, Wagner, park na Trgu Matice Hrvatske, park uz dvorac Lug, zatim onaj uz<br />
dvorac Bistrac, park-šume Anindol i Tepec te Stražnik itd. Tradicionalna industrija se znala<br />
skladno uklopiti u krajolik.<br />
Tako na primjer, tvornica Kristal u dolini u Rudarskoj Dragi možda na prvi pogled ne izgleda<br />
primjereno okolnoj šumi i potoku, no s druge strane, ona je gotovo nevidljiva i ne konkurira<br />
drugim gradskim vizurama. Danas je to pogon Ghetaldusa.<br />
Slično je i s pogonima u industrijskoj zoni. Oni su pretežno male visine, ne prevelikih tlocrta s<br />
bogato ozelenjenim okolišem. Iznimka je lokacija Samoborke uz Betonsku i Ul. Krešimira IV<br />
kojoj nedostaje odgovarajuće zelenilo i ima ovom dijelu <strong>grada</strong> neprimjerenu namjenu posebno u<br />
pogledu rada sa sitnim kamenim agregatom na otvorenom prostoru.<br />
Zanimljivo je za istaći da se višekatna stambena gradnja u Bregani bolje uklopila u okoliš no neki<br />
dijelovi Južnog naselja u Samoboru.<br />
I tu se pokazalo da nema smisla kvantitetu i "preslikavanje" drugih rješenja pretpostavljati<br />
kvaliteti i specifičnim obilježjima samoborskog prostora.<br />
Neupitno je da je područje od Bregane i Klokočevca na sjeveru, preko Velike i Male Jazbine,<br />
Luga i <strong>Samobora</strong>, do Velike i Male Rakovice na jugu te Hrastine na istoku, ono koje ima najveće<br />
razvojne potencijale.<br />
Tu danas živi više od polovine stanovništva, a i ubuduće je za očekivati da je to prostor koji će se<br />
što je moguće više iskorištavati za gradnju.<br />
No upravo zato treba razvoju ovog područja pristupati s posebnom senzibilnošću.<br />
5. NIZINSKI DIO PRIGRADSKIH NASELJA U PRETEŽNO POLJOPRIVREDNOM<br />
OKRUŽENJU PRISAVSKE RAVNICE<br />
Osnovna obilježja ovom prostoru daje još uvijek od poplava rijeke Save ugroženo područje od<br />
Samoborskog Otoka do Medsave.<br />
Uz Savrščak su aktivne brojne šljunčare, a nekadašnja šljunčara u Vrbovcu Samoborskom je još<br />
uvijek jedini gradski deponij otpada. Lociran uzvodno od crpilišta Strmec u susjednoj Općini<br />
Sveta Nedelja, pretrpan i u osnovi izveden kao provizorij, ovaj deponij je jedan od ekološki<br />
gotovo nerješivih problema.<br />
Autocesta Bregana - Jankomir je omogućila odlične prometne veze sa širim prostorom. Međusobna<br />
komunikacija iz naselja s jedne do onih na drugoj strani autoceste je dobra zahvaljujući postojanju<br />
pet deniveliranih prijelaza. No naselja locirana između autoceste i Save (Otok, Celine, Savršćak,<br />
Medsave i Vrbovec) imaju razvojna obilježja drugačija od onih koja se nalaze između autoceste i<br />
<strong>Samobora</strong>. U njima je razvojni proces sporiji no u ovim južnijima.<br />
Urbanistički zavod <strong>grada</strong> Zagreba d.o.o. 2006. godina 10