UF - 08.pdf
UF - 08.pdf
UF - 08.pdf
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
UPRAVLJANJE FINANSIJAMA<br />
Predmetni nastavnik : Dr MARKO IVANIŠ, docent<br />
Predavanje 8 – Kontrola zasnovana na finansijskoj<br />
analizi<br />
1
KONTROLA ZASNOVANA NA<br />
FINANSIJSKOJ ANALIZI<br />
• Ispitivanje bilansa uspeha i bilansa stanja u literaturi i stručnoj praksi je poznato<br />
pod nazivom “finansijska analiza”. To ujedno znači, da se finansijska kontrola<br />
može vršiti i pomoću instrumenata finansijske analize, odnosno može se zasnivati<br />
na finansijskoj analizi. Međutim, uključivanje pojma “analiza” u razmatranje<br />
problematike finansijske kontrole, po logici stvari, nameće potrebu nužnog<br />
razlikovanja pojmova “kontrola” i “analiza”.<br />
• U navedenom kontekstu, treba praviti razliku između sledećeg: “Kontrola” je<br />
usmerena na proveru izvršenja plana i obavezno traži i uzroke odstupanja od plana,<br />
dok se “analiza” može smatrati instrumentom kontrole. Prema tome, proizlazi<br />
zaključak da se kontrola samo koristi analizom, dok analiza prevazilazi okvire<br />
kontrole i može se vršiti čak i onda kada ne postoje potrebe za kontrolom.<br />
• Za uspešno upravljanje finansijskim sistemom u preduzeću neophodna je aktivnost<br />
koja se vezuje za analizu finansijskog poslovanja preduzeća (finansijska analiza).<br />
Finansijska analiza je usmerena na posmatranje, ocenjivanje i formulisanje<br />
dijagnoze svih onih poslovnih procesa koji spadaju u domen integralne finansijske<br />
funkcije preduzeća.<br />
2
1. RACIO ANALIZA<br />
• Racio analiza predstavlja proizvod različitih finansijskih izveštaja, a njen<br />
značaj se ogleda prvenstveno u tome što sumira ključne odnose i rezultate koji<br />
ukazuju na finansijske performanse preduzeća.<br />
• Racio analiza je praktično sredstvo kontrole u procesu upravljanja finansijama<br />
preduzeća, jer ona omogućava sledeće.<br />
(a) Sagledavanje trendova u finansijskom poslovanju preduzeća;<br />
(b) Poređenje finansijskih karakteristika različitih preduzeća<br />
(c) Utvrđivanje međuzavisnosti faktora koji utiču na finansijski uspeh firme.<br />
• Stavljanjem u odnos jednih prema drugim bilansnim pozicijama, odnosno<br />
jednih finansijskih parametara sa drugima, moguće je sagledati pojedine<br />
finansijske aspekte poslovanja preduzeća, što u stvari predstavlja osnovnu<br />
suštinu racio analize.<br />
• Osnovna svrha utvrđivanja finansijskih “racio brojeva” (pokazatelja) jeste<br />
pružanje “pomoći” menadžmentu preduzeća u planiranju, kontroli i<br />
odlučivanju. Rezultat toga jeste postojanje tzv. “univerzalnih racia” koji se<br />
izračunavaju i prate u svim preduzećima bez obzira na vrstu delatnosti.<br />
3
RACIO BROJEVI<br />
• Racio brojevi predstavljaju odnose jedne bilansne pozicije prema drugoj,<br />
izražene u prostoj matematičkoj formuli. Ove relacije se koriste za ocenu<br />
finansijskog položaja preduzeća, kao i za ocenu upravljanja preduzećem.<br />
• U zavisnosti od toga čemu treba da služe, svi racio brojevi se mogu<br />
klasifikovati u nekoliko svodnih grupa finansijskih pokazatelja. Pri tome, ne<br />
postoji jedna opšte prihvaćena i jednoobrazna klasifikacija racio brojeva.<br />
• Za potrebe finansijske analize, najčešće se koriste sledeće osnovne grupe<br />
finansijskih pokazatelja (racio brojeva) koji se izvlače iz bilansa, to su :<br />
1) Pokazatelji (racia) aktivnosti<br />
2) Pokazatelji (racia) rentabilnosti<br />
3) Pokazatelji (racia) ekonomičnosti<br />
4) Pokazatelji (racia) likvidnosti<br />
5) Pokazatelji (racia) solventnosti<br />
4
• U nastavku izlaganja, mi ćemo za potrebe daljeg razmatranja problematike<br />
finansijske kontrole zasnovane na finansijskoj analizi obraditi prve 3 (tri)<br />
grupe pokazatelja (racia) i to :<br />
(1) Racia aktivnosti<br />
(2) Racia rentabilnosti, i<br />
(3) Racia ekonomičnosti.<br />
• Ostale dve grupe pokazatelja, (4) racia likvidnosti i (5) racia solventnosti, biće<br />
obrađena u okviru narednog poglavlja udžbenika (V. poglavlja), kada se bude<br />
detaljnije razmatrala problematika finansijske analize, odnosno konkretna<br />
pitanja finansijske ravnoteže i neravnoteže preduzeća.<br />
• Navedeni pristup u razmatranju problematike finansijskih pokazatelja (racia)<br />
determinisan je čisto metodološkim razlozima, pre svega, imajući u vidu<br />
činjenicu da se kratkoročna finansijska ravnoteža preduzeća izražava kroz<br />
njegovu likvidnost, dok se dugoročna finansijska ravnoteža izražava kroz<br />
njegovu solventnost.<br />
5
a) Pokazatelji (racia) aktivnosti<br />
• Finansijski pokazatelji (racia) aktivnosti obuhvataju sve relevantne odnose<br />
između prihoda i rashoda, s jedne strane, i pojedinačnih i ukupnih ulaganja, s<br />
druge strane, a koji se u stručnoj literaturi nazivaju “koeficijentima obrta”<br />
poslovnih sredstava.<br />
• U zavisnosti od toga šta se želi obuhvatiti analizom aktivnosti preduzeća,<br />
zavisiće i konkretan broj koeficijenata aktivnosti. Međutim, u praksi se<br />
najčešće primenjuju sledeći koeficijenti (racia) obrta :<br />
1) Koeficijent obrta dobavljača<br />
2) Koeficijent obrta zaliha<br />
3) Koeficijent obrta kupaca<br />
4) Koeficijent obrta ukupnih obrtnih sredstava<br />
5) Koeficijent obrta neto obrtnih sredstava<br />
6) Koeficijent obrta fiksnih sredstava<br />
7) Koeficijent obrta sopstvenih sredstava<br />
8) Koeficijent obrta ukupnih poslovih sredstava.<br />
6
1) Koeficijent obrta dobavljača<br />
• Ovaj koeficijent se odnosi na prosečnu dužinu vremenskog perioda dugovanja<br />
dobavljača za koji se vrši plaćanje prema njima. On je veoma značajan<br />
pokazatelj aktivnosti preduzeća, jer se iz njega vidi brzina izmirenja obaveza<br />
prema dobavljačima.<br />
Ukupne godišnje nabavke<br />
Koeficijent obrta dobavljača = ------------------------------------------<br />
Prosečni saldo dobavljača u toku godine<br />
• Na osnovu prezentovanog koeficijenta obrta dobavljača, može se dobiti još<br />
jedan značajan pokazatelj koji se odnosi na prosečno vreme plaćanja<br />
dobavljačima, odnosno prosečno vreme kreditiranja od dobavljača.<br />
365 (dana)<br />
Prosečno vreme plaćanja = ------------------------------------------<br />
Koeficijent obrta dobavljača<br />
7
2) Koeficijent obrta zaliha<br />
• Ovaj koeficijent pokazuje koliko se prosečno puta zalihe realizuju i<br />
reprodukuju u toku godine. On se dobija stavljanjem u odnos cene koštanja<br />
realizovanih proizoda u jednoj godini sa prosečnim zalihama u toj istoj godini,<br />
odnosno :<br />
Cena koštanja realizovanih proizvoda<br />
Koeficijent obrta zaliha = -----------------------------------------------------<br />
Prosečna vrednost zaliha<br />
• Na osnovu prezentovanog koeficijenta obrta zaliha, može se dobiti još jedan<br />
značajan pokazatelj koji pokazuje prosečno vreme trajanja obrta zaliha. On se<br />
dobija stavljanjem u odnos broja dana u godini sa koeficijentom obrta :<br />
365 (dana)<br />
Prosečno vreme trajanja jednog obrta = -------------------------------<br />
Koeficijent obrta zaliha<br />
8
3) Koeficijent obrta kupaca<br />
• Ovaj koeficijent je veoma značajan analitički pokazatelj, jer pokazuje<br />
prosečno vreme potraživanja od kupaca. Pri tome, iznos potraživanja od<br />
kupaca zavisi od obima realizacije, politike kreditiranja kupaca i efikasnosti<br />
naplate nastalih potraživanja. Ovaj koeficijent se dobija pomoću formule :<br />
Neto prihod od prodaje<br />
Koeficijent obrta kupaca = ---------------------------------<br />
Prosečan saldo kupaca<br />
Na osnovu dobijenog koeficijenta obrta kupaca, može se dobiti još jedan<br />
značajan pokazatelj koji se odnosi na prosečno vreme naplate potraživanja od<br />
kupaca, odnosno :<br />
365 (dana)<br />
Prosečan period naplate = ---------------------------------<br />
Koeficijent obrta kupaca<br />
9
4) Koeficijent obrta ukupnih<br />
obrtnih sredstava<br />
• Ovaj koeficijent aktivnosti pokazuje uspešnost upravljanja obrtnim sredstvima<br />
preduzeća. Preciznije rečeno, ovak racio pokazatelj izražava koliko su<br />
prosečno puta u toku godine obrtna sredstva korišćena za plaćanje troškova i<br />
rashoda.<br />
• Ovaj koeficijent (racio) dobija se stavljanjem u odnos ukupnih poslovnih<br />
rashoda iz bilansa uspeha i prosečnih obrtnih (ukupnih) sredstava prema stanju<br />
na početku i na kraju poslovne godine, odnosno :<br />
Ukupni poslovni rashodi<br />
Koeficijent obrta ukupnih obrtnih sredstava = ------------------------------------<br />
Prosečna obrtna sredstva<br />
• Kod ovog racio pokazatelja, umesto neto prihoda od prodaje uzimaju se<br />
ukupni izdaci (troškovi i rashodi) u cilju isključenja dobitka, kako bi se bolje<br />
iskazala efikasnost korišćenja ukupnih obrtnih sredstava u finansiranju<br />
rashoda.<br />
10
5) Koeficijent obrta neto<br />
obrtnih sredstava<br />
• Ovaj koeficijent izražava odnos između neto prihoda od prodaje (realizacije) i<br />
dugoročno finansiranih (pokrivenih) obrtnih sredstava.<br />
• Uska međuzavisnost koja postoji između obima poslovne aktivnosti i dugoročno<br />
finansiranih obrtnih sredstava izražava se koeficijentom obrta neto obrtnih<br />
sredstava, odnosno :<br />
Neto prihod od prodaje<br />
Koeficijent obrta neto obrtnih sredstava = ------------------------------------------<br />
Prosečna neto obrtna sredstva<br />
• Navedeni racio pokazatelj u odnosu na sve prethodno navedene je veoma specifičan<br />
i karakterističan. Zbog toga što se dobija na bazi odnosa neto prihoda od prodaje i<br />
neto obrtnih sredstava, proizlazi zaključak da je visok koeficijent obrta neto obrtnih<br />
sredstava “nepovoljnija solucija” u odnosu na nizak koeficijent obrta neto obrtnih<br />
sredstava.<br />
11
6) Koeficijent obrta fiksnih sredstava<br />
• Ovaj pokazatelj aktivnosti (obrta) omogućava ocenu efikasnosti korišćenja<br />
fiksnih sredstava. Koeficijent obrta fiksnih sredstava dobija se tako što se stavi<br />
u odnos neto prihod od prodaje (realizacije) i prosečna nabavna vrednost<br />
fiksne imovine, odnosno :<br />
Neto prihod od prodaje<br />
Koeficijent obrta fiksnih sredstava = -------------------------------------------------<br />
Nabavna vrednost fiksnih sredstava<br />
• Analitička interpretacija prezentovanog koeficijenta zavisi, pre svega, od<br />
njegovog odnosa prema opšteprihvaćenim standardima među kojima se kao<br />
najprihvatljiviji smatra “prosečni koeficijent obrta za datu privrednu granu”.<br />
Međutim, treba imati u vidu da čak ni poređenje sa granskim prosekom ne<br />
obezbeđuje “idealnu” interpretaciju ovog pokazatelja (racia).<br />
• Nizak koeficijent obrta fiksnih sredstava uzima se kao indikator suvišnog<br />
ulaganja u fiksnu imovinu (predimenzionirani proizvodni kapaciteti u odnosu<br />
na mogućnosti plasmana proizvoda na raspoloživom tržištu).<br />
12
7) Koeficijent obrta sopstvenih<br />
sredstava<br />
• Ovaj koeficijent aktivnosti (obrta) pokazuje efikasnost upravljanja sopstvenim<br />
sredstvima. Pri tome, sopstvena sredstva predstavljaju onaj deo vrednosti<br />
poslovne imovine preduzeća koji je pribavljen iz sopstvenih izvora<br />
finansiranja. Ovaj racio se dobija kada se neto prihod od prodaje podeli sa<br />
ukupnim sopstvenim izvorima finansiranja (poslovnih sredstava), odnosno :<br />
Neto prihodi od prodaje<br />
Koeficijent obrta sopstvenih sredstava = --------------------------------------<br />
Sopstevena poslovna sredstva<br />
• Analitička vrednost ovog racio pokazatelja znatno je otežana činjenicom da on<br />
u sebi sadrži dva značajna aspekta finansijskog stanja preduzeća, to su: (a)<br />
aspekt finansijske sigurnosti i strukture, i (b) aspekt rentabilnosti. S tim u vezi,<br />
proizlazi zaključak da što su veći prihodi od prodaje u odnosu na sopstvena<br />
poslovna sredstva utoliko više može nastati nepovoljnija situacija u pogledu<br />
sigurnosti i finansijske strukture preduzeća, jer takav odnos pretpostavlja da<br />
preduzeće intenzivno posluje sa pozajmljenim sredstvima.<br />
13
8) Koeficijent obrta ukupnih<br />
poslovnih sredstava<br />
• Ovaj koeficijent aktivnosti (obrta) pokazuje efikasnost upravljanja ukupnim<br />
sredstvima. Stoga, on je u stvari “sintetički” racio pokazatelj svih prethodno<br />
ovde izloženih parcijalnih racio brojeva. Analogno tome, ovaj koeficijent se<br />
dobija kada se neto prihod od prodaje (realizacije) podeli sa ukupnim izvorima<br />
finansiranja (vrednošću ukupnih poslovnih sredstava), odnosno:<br />
Neto prihodi od prodaje<br />
Koeficijent obrta ukupnih poslovnih sredstava = ------------------------------------<br />
Ukupna poslovna sredstva<br />
• Analitička interpretacija ovog pokazatelja zasniva se na logičnoj premisi da<br />
veći obim prodaje, po logici stvari, pretpostavlja i veća ulaganja u poslovna<br />
sredstva. Pri tome, prihodi od prodaje odražavaju nivo poslovne aktivnosti<br />
preduzeća, dok poslovna sredstva predstavljaju raspoloživu snagu<br />
privređivanja preduzeća koja je uložena u sticanje tih prihoda. Analogno tome,<br />
utvrđeni koeficijent obrta služi kao globalni pokazatelj efikasnosti sa kojom<br />
preduzeće koristi svoja ukupna poslovna sredstva.<br />
14
) Pokazatelji (racia) rentabilnosti<br />
• Rentabilnost je ekonomsko načelo poslovanja čijom se primenom u praksi<br />
postiže takvo poslovanje u kojem se sa što manjim angažovanim (uloženim)<br />
sredstvima u reprodukciji preduzeća ostvaruje što veća dobit (profit). Pri tome,<br />
važi pravilo: što je odnos dobiti prema angažovanim sredstvima veći, veća je i<br />
rentabilnost, i obrnuto.<br />
• Sa aspekta preduzeća, rentabilnost se ispoljava kao merilo efikasnosti<br />
upravljanja. Pri tome, generalno posmatrano rentabilnost kao ekonomsko<br />
načelo ostvaruje se u sledećim slučajevima:<br />
1) Kada se pri istim angažovanim sredstvima ostvaruje veća dobit<br />
2) Kada se pri istom ostvarenju dobiti smanjuju angažovana sredstva<br />
3) Kada se uvećavaju i dobit i angažovana sredstva, pri čemu dobit raste brže<br />
od angažovanih sredstava<br />
4) Kada se smanjuju i dobit i angažovana sredstva, pri čemu je stepen<br />
smanjenja angažovanih sredstava veći od stepena smanjenja dobiti<br />
5) Kada se smanjuju angažovana sredstva, a povećava se dobit.<br />
15
• Pokazatelji (racia) rentabilnosti mogu biti parcijalni i globalni (sintetički).<br />
• Parciajlni pokazatelji rentabilnosti utvrđuju se isključivo na bazi podataka iz<br />
bilansa uspeha. To su: (a) stopa poslovnog dobitka, i (b) stopa neto dobitka.<br />
• Globalni ili sintetički pokazatelji rentabilnosti utvrđuju se na bazi podataka iz<br />
oba bilansa (bilansa stanja i bilansa uspeha). U ovu grupu racia spadaju :<br />
(a) stopa prinosa na ukupna poslovna sredstva, i (b) stopa prinosa na<br />
sopstvena sredstva.<br />
• Racia rentabilnosti predstavljaju pouzdano sredstvo za kontrolu ostvarenja<br />
jednog od najvažnijih ciljeva poslovanja preduzeća, a to je maksimiziranje<br />
dobitka na dugi rok.<br />
• Komparacija apsolutnog iznosa ostvarenog finansijskog rezultata sa<br />
planiranim, u osnovi ne predstavlja sasvim pouzdan način kontrole, jer se pri<br />
tome ne uzima u obzir visina angažovanih sredstava (tj. kapitala uloženog za<br />
ostvarenje rezultata). Zbog toga, kao pouzdan instrument kontrole služe racio<br />
brojevi rentabilnosti.<br />
16
1) Parcijalni pokazatelji rentabilnosti<br />
• (a) Stopa poslovnog dobitka – kvantifikuje se upotrebom sledeće formule :<br />
Poslovni dobitak<br />
Stopa poslovnog dobitka = ----------------------- x 100<br />
Poslovni prihodi<br />
• Prezentovana formula (veličina stope poslovnog dobitka) u stvari pokazuje<br />
procentualno učešće poslovnog dobitka u poslovnim prihodima. Razlika do<br />
100 % predstavlja učešće poslovnih rashoda. To ujedno znači, da je jedan od<br />
mogućih načina maksimiziranja stope poslovnog dobitka smanjenje pojedinih<br />
vrsta poslovnih rashoda.<br />
• U kontekstu navedenog, uobičajeno je da se u okviru racio analize uspešnosti<br />
poslovanja preduzeća, oceni i učešće poslovnih rashoda u poslovnim<br />
prihodima. Ova analiza je poznata pod nazivom “analiza opterećenosti<br />
poslovnih prihoda pojedinim vrstama poslovnih rashoda”.<br />
• Analitička interpretacija stope poslovnog dobitka : “Rast stope poslovnog<br />
dobitka ukazuje na povećanje raspona između poslovnih prihoda i poslovnih<br />
rashoda, što je povoljna tendencija sa aspekta rentabilnosti preduzeća”.<br />
17
• Na kraju, treba pomenuti i osnovne faktore koji utiču na stopu poslovnog<br />
dobitka. U tom kontekstu, treba imati u vidu da na veličinu stope poslovnog<br />
dobitka predominantno utiču dva ključna faktora, to su: (a) margina prodaje,<br />
(b) koeficijent obrta ukupnih poslovnih sredstava.<br />
• Kombinacijom navedena dva faktora moguće je ostvariti različite veličine<br />
stope poslovnog dobitka, s tim što postoji i potreba za procenom rizika sa<br />
kojim preduzeće posluje ako je mali koeficijent obrta ili margina prodaje.<br />
• (b) Stopa neto dobitka – kvantifikuje se upotrebom sledeće formule :<br />
Neto dobitak<br />
Stopa neto dobitka = ---------------------- x 100<br />
Poslovni prihodi<br />
Prezentovana formula (veličina stope neto dobitka) u stvari pokazuje učešće<br />
neto dobitka u poslovnim prihodima. Analitička interpretacija ovog<br />
pokazatelja (racia) svodi se na sledeće : “Što je veća stopa neto dobitka, po<br />
logici stvari, veća je i rentabilnost tj. zarađivačka sposobnost preduzeća.<br />
18
2) Globalni (sintetički) pokazatelji<br />
rentabilnosti<br />
• a) Stopa prinosa na ukupna poslovna sredstva – predstavlja prinos na ulaganja<br />
u ukupna poslovna sredstva koja su korišćena za obavljanje poslovne<br />
aktivnosti preduzeća u tekućem periodu. Imajući u vidu činjenicu da su u<br />
bilansu stanja (pripremljenom za analizu) ukupna poslovna sredstva, u skladu<br />
sa načelom bilansne ravnoteže, jednaka ukupnom kapitalu, proizlazi da ovaj<br />
indikator u stvari pokazuje “ukamaćenje” ukupno uloženog kapitala.<br />
Sledstveno tome, on se dobija iz sledećeg odnosa:<br />
Poslovni dobitak<br />
Stopa prinosa na ukupna poslovna sredstva = ------------------------------------------------- x 100<br />
Prosečna ukupna poslovna sredstva<br />
• Broj koji se dobije iz formule pokazuje koliko je dinara prinosa, u vidu<br />
poslovnog dobitka, ostvarilo preduzeće na svakih 100 dinara prosečno<br />
angažovanih (uloženih) poslovnih sredstava.<br />
• Analitička interpretacija ovog pokazatelja (ako se interpretira u %), svodi se na<br />
to da dobijeni broj pokazuje stopu ukamaćenja ukupnog kapitala.<br />
19
• Cilj svakog preduzeća jeste da maksmizira stopu prinosa na ukupna poslovna<br />
sredstva. Stoga, sledeća jednačina otkriva faktore koji determinišu veličinu<br />
ovog racia (stope prinosa na ukupna poslovna sredstva) :<br />
SP UPS = KO UPS x SPD<br />
pri čemu upotrebljeni simboli imaju sledeće značenje :<br />
SP UPS – Stopa prinosa na ukupna poslovna sredstva<br />
KO UPS – Koeficijent obrta ukupnih poslovnih sredstava<br />
SPD – Stopa poslovnog dobitka<br />
• Navedena jednačina pokazuje da se stopa prinosa na poslovna sredstva može<br />
utvrditi i “indirektno”, odnosno kao proizvod između koeficijenta obrta<br />
prosečno angažovanih poslovnih sredstava u posmatranom periodu i stope<br />
poslovnog dobitka na prihode od prodaje (realizacije).<br />
• U kontekstu navedenog, proizlazi zaključak da oba člana gore navedene<br />
formule čine faktore koji determinišu stopu prinosa na ukupna poslovna<br />
sredstva. To znači, da maksimiziranje iste podrazumeva ubrzanje obrta<br />
ukupnih poslovnih sredstava i povećanje stope poslovnog dobitka.<br />
20
• (b) Stopa prinosa na sopstvena sredstva – predstavlja u stvari indikator<br />
zarađivačke sposobnosti sopstvenog kapitala preduzeća. Ovaj pokazatelj<br />
(racio) može se direktno utvrditi na osnovu sledeće formule :<br />
Neto dobitak<br />
Stopa prinosa na sopstvena sredstva = ---------------------------------------- x 100<br />
Prosečna sopstvena sredstva<br />
• Neto dobitak označava prinos na sopstvena sredstva tj. tekući ostvareni prirast<br />
onog dela poslovnih sredstava koji je pribavljen iz sopstvenih izvora<br />
finansiranja. Imajući u vidu, da je stalno povećanje sopstvenih sredstava u<br />
ukupnim poslovnim sredstvima predominantan finansijski cilj poslovanja<br />
preudzeća, proizlazi zaključak da relativni odnosi između neto dobitka i<br />
sopstvenih sredstava predstavljaju u stvari najznačajniji kvantitaivni pokazatelj<br />
u finansijskoj analizi. Sledstveno tome, njihov relativni odnos naziva se<br />
upravo “stopom prinosa na sopstvena sredstva”.<br />
21
• Broj koji se dobije iz prethodno prezentovane formule pokazuje koliko je<br />
dinara prinosa, u vidu neto dobitka, ostvarilo preduzeće u obračunskom<br />
periodu na svakih 100 dinara prosečno angažovanih sredstava.<br />
• Analitička interpretacija ovog pokazatelja (ako se interpretira u %) svodi se na<br />
to da dobijeni broj pokazuje stopu ukamaćenje sopstvenog kapitala. Za<br />
konačnu ocenu visine ovog pokazatelja, pored ostalog, neophodno je izvršiti i<br />
poređenje sa odgovarajućim indikatorima u grani delatnosti preduzeća.<br />
• Želja svakog preduzeća da maksimizira rentabilnost sopstvenog kapitala<br />
upućuju na potrebu identifikovanja faktora koji determinišu ovaj indikator.<br />
Analogno tome, sledeća jednačina upućuje na njegove determinante:<br />
SP SS = KO SS x SND<br />
pri čemu upotrebljeni simboli imaju sledeće značenje :<br />
SP SS – Stopa prinosa na sopstvena sredstva<br />
KO SS – Koeficijent obrta sopstvenih sredstava<br />
SND – Stopa neto dobitka<br />
22
• Navedena jednačina pokazuje da se stopa prinosa na sopstvena sredstva može<br />
utvrditi i “indirektno”, odnosno kao proizvod između koeficijenta obrta<br />
sopstvenih sredstava u posmatranom periodu i stope neto dobitka.<br />
• U kontekstu navedenog, proizlazi zaključak da oba člana navedene formule<br />
čine faktore koji determinišu stopu prinosa na sopstvena sredstva. To znači, da<br />
maksimiziranje iste podrazumeva ubrzanje obrta sopstvenih sredstava i<br />
povećanje stope neto dobitka.<br />
• Zaključak : Stopa prinosa na ukupna poslovna sredstva i stopa prinosa na<br />
sopstvena sredstva, nesumnjivo predstavljaju dva najznačajnija globalna<br />
(sintetička) pokazatelja rentabilnosti preduzeća koji se baziraju na podacima iz<br />
bilansa stanja i bilansa uspeha. Pri tome, geleralno gledano preovladava<br />
mišljenje da je stopa prinosa na ukupna poslovna sredstva bolji i ujedno<br />
potpuniji pokazatelj rentabilnosti. Osim toga, za razliku od mnogih drugih<br />
indikatora, ove stope rentabilnosti spadaju u tzv. “pokazatelje perspektive” jer<br />
pokazuju kakva je budućnost preduzeća za koje se izračunavaju.<br />
23
c) Pokazatelji (racia) ekonomičnosti<br />
nosti<br />
• Ekonomičnost predstavlja ekonomsko načelo čijom se primenom u praksi<br />
ostvaruje maksimalna vrednost proizvodnje ili usluga, sa minimalnim<br />
troškovima sva tri elementa proizvodnje : rada, sredstava za rad i predmeta<br />
rada. Pojmovno gledano, izraz ekonomičnost se vezuje za reč štedljivost.<br />
• Ekonomičnost predstavlja parcijalni izraz efikasnosti poslovanja preduzeća.<br />
Generalno posmatrano, ekonomičnost kao ekonomsko načelo ostvaruje se u<br />
sledećim slučajevima :<br />
1) Kada se pri istim troškovima ostvaruju veći rezultati<br />
2) Kada se isti rezultati ostvaruju sa manjim troškovima<br />
3) Kada se povećavaju i rezultati i troškovi, ali tako da vrednost rezultata<br />
raste brže od troškova<br />
4) Kada se smanjuju i rezultati i troškovi, ali se pri tome troškovi<br />
proporcionalno brže smanjuju od rezultata<br />
5) Kada se rezultati povećavaju, a troškovi se smanjuju.<br />
24
• U kontekstu problema koje ovde razmatramo (kontrola zasnovana na<br />
finansijskoj analizi), treba imati u vidu da merenje ekonomičnosti predstavlja<br />
sredstvo kontrole realizacije ciljeva preduzeća.<br />
• Međutim, sagledavanje ekonomičnosti poslovanja samo na osnovu bilansa<br />
uspeha ograničeno je karakterom i brojem raspoloživih informacija o<br />
rashodima i prihodima koje pruža bilans uspeha. U tom kontekstu, detaljnije<br />
podatke koji omogućavaju sveobuhvatniju analizu ekonomičnosti poslovanja<br />
preduzeća obezbeđuje “obračun troškova”, naravno u preduzećima kod kojih<br />
je ovaj deo računovodstva razvijen i dobro organizovan.<br />
• Analogno navedenom, bilansni aspekt ispitivanja i ocene ekonomičnosti<br />
poslovanja preduzeća svodi se u suštini na kvantifikovanje, analizu i<br />
interpretaciju dva značajna pokazatelja (racia) ekonomičnosti, to su :<br />
1) Pokazatelj (racio) poslovne ekonomičnosti, i<br />
2) Pokazatelj (racio) ukupne ekonomičnosti.<br />
25
1) Racio poslovne ekonomičnosti<br />
nosti<br />
• Ovaj pokazatelj (racio) usmeren je na ispitivanje odnosa između poslovnih<br />
prihoda i poslovnih rashoda preduzeća. Takođe, on se smatra najznačajnijim<br />
indikatorom poslovanja preduzeća, jer u većini preduzeća poslovni prihodi<br />
predstavljaju osnovni izvor prihoda. Racio poslovne ekonomičnosti se<br />
izračunava na osnovu sledeće formule:<br />
Poslovni prihodi<br />
Racio poslovne ekonomičnosti = -----------------------<br />
Poslovni rashodi<br />
• Rezultirajući količnik iz navedene formule pokazuje koliko je dinara poslovnih<br />
prihoda ostvareno ja 1 dinar poslovnih rashoda u analiziranom periodu. Ovaj<br />
racio pokazatelj može biti : jedanak 1, veći od 1, i manji od 1.<br />
- Ako je ovaj racio = 1 to znači da su poslovni prihodi jednaki poslovnim rashodina.<br />
- Ako je ovaj racio > 1 to znači da je preduzeće ostvarilo dobitak i da je ekonomičnost povoljna.<br />
- Ako je ovaj racio < 1 to znači da je preduzeće ostvarilo gubitak i da je ekonomičnost nepovoljna.<br />
26
2) Racio ukupne ekonomičnosti<br />
nosti<br />
• Ovaj pokazatelj (racio) usmeren je na ispitivanje odnosa između ukupnih prihoda i<br />
ukupnih rashoda u preduzeću, a on se dobija pomoću formule:<br />
Ukupni prihodi<br />
Racio ukupne ekonomičnosti = ----------------------<br />
Ukupni rashodi<br />
• Rezultirajući količnik iz navedene formule može imati različite vrednosti, a samim<br />
tim i različita značenja. Naime, ovaj racio pokazatelj može biti : jednak 1, veći od 1,<br />
i manji od 1.<br />
- Ako je ovaj racio = 1 to znači da su ukupni prihodi jednaki ukupnim rashodima (samo teorijski).<br />
- Ako je ovaj racio > 1 to znači da je preduzeće ostvarilo dobitak i da je ekonomičnost povoljna.<br />
- Ako je ovaj racio < 1 to znači da je preduzeće ostvarilo gubitak i da je ekonomičnost nepovoljna.<br />
• Kao što se vidi, interpretacija ovog indikatora (racia ukupne ekonomičnosti),<br />
analogna je već izloženom značenju prethodnog indikatora (racia poslovne<br />
ekonomičnosti), s tom razlikom što se ovde radi o ukupnim prihodima, a ne<br />
poslovnim prihodima.<br />
27
• Zaključak : Na osnovu dosadašnjih izlaganja vezano za prikaz osnovnih racio<br />
pokazatelja na kojima se temelji finansijska kontrola, moglo se videti da racio<br />
brojevi pokazuju relevatne odnose između logički povezanih delova bilansa<br />
(stanja i uspeha), u nameri da budu istaknute ključne relacije za ocenu<br />
finansijskog položaja i prinosne (zarađivačke) moći preduzeća.<br />
• Međutim, racio analiza se ne sme izjednačiti sa kvantifikovanjem i pukom<br />
kalkulacijom pojedinih pokazatelja (racia) jer je “analiza” šira od toga. To<br />
ujedno znači da racio analiza predstavlja samo analitičku tehniku, dok je<br />
glavni akcenat na interpretaciji racio brojeva u smislu – šta oni pokazuju, koja<br />
im je informaciona vrednost i kako ih upotrebiti.<br />
• Na kraju, treba posebno istaći da je jedan od glavnih nedostataka svih racio<br />
brojeva njihova delimičnost. S tim u vezi, treba imati u vidu nekoliko važnih<br />
napomena: (a) od svakog pojedinačnog racia treba očekivati samo ono čemu je<br />
on posvećen, (b) svako širenje informacionog interesa nužno traži<br />
kombinovano razmatranje više racia, i (c) samo na osnovu posmatranja svih<br />
racia mogu se donositi konačne ocene finansijskog položaja preduzeća.<br />
28
V E Ž B E<br />
• Dati su bilansi stanja za početak i kraj tekuće godine, kao i bilans uspeha za<br />
posmatranu godinu preduzeća “MB Komerc”.<br />
• Izračunati racia profitabilnosti :<br />
- Stopa prinosa na ukupna poslovna sredstva<br />
- Stopa prinosa na sopstvena sredstva<br />
• Izračunati racia aktivnosti :<br />
- Koeficijent obrta dobavljača<br />
- Koeficijent obrta zaliha<br />
- Koeficijent obrta kupaca<br />
- Koeficijent obrta ukupnih obrtnih sredstava<br />
- Koeficijent obrta neto obrtnih sredstava<br />
- Koeficijent obrta fisknih sredstava<br />
- Koeficijent obrta sopstvenih sredstava<br />
- Koeficijent obrta ukupnih poslovnih sredstava<br />
29
Komparativni bilans stanja<br />
preduzeća “MB Komerc”<br />
G O T O V I N A<br />
K U P C I<br />
Z A L I H E<br />
UKUPNA OBRTNA SREDSTVA<br />
OSNOVNA SREDSTVA – NABAVVNA VREDNOST<br />
ISPRAVKA VREDNOSTI OSNOVNIH SREDSTVA<br />
OSNOVNA SREDSTVA – SADAŠNJA VREDNOST<br />
U K U P N A A K T I V A<br />
1.000.000<br />
4.000.000<br />
3.000.000<br />
8.000.000<br />
16.000.000<br />
3.000.000<br />
13.000.000<br />
21.000.000<br />
1.400.000<br />
3.500.000<br />
4.000.000<br />
8.900.000<br />
18.000.000<br />
4.000.000<br />
14.000.000<br />
22.900.000<br />
UKALKULISANE OBAVEZE<br />
DOBAVLJAČI<br />
KRATKOROČNI KREDITI<br />
DUGOROČNI KREDITI<br />
SOPSTVENI IZVORI – POČETNO ULAGANJE<br />
AKUMULIRANI DOBITAK<br />
U K U P N A P A S I V A<br />
KRATKOROČNE OBAVEZE<br />
UKUPNE OBAVEZE<br />
SOPSTVENI IZVORI<br />
600.000<br />
1.000.000<br />
1.000.000<br />
2.600.000<br />
3.000.000<br />
5.600.000<br />
11.400.000<br />
4.000.000<br />
15.400.000<br />
21.000.000<br />
400.000<br />
1.400.00<br />
900.000<br />
2.700.000<br />
3.300.000<br />
6.000.000<br />
11.400.000<br />
5.500.000<br />
16.900.000<br />
22.900.000<br />
30
Bilans uspeha preduzeća<br />
“MB Komerc”<br />
NETO PROIHOD OD REALIZACIJE<br />
CENA KOŠTANJA REALIZOVANIH PROIZVODA<br />
BRUTO DOBITAK<br />
TROŠKOVI PRODAJE<br />
TROŠKOVI UPRAVE I ADMINISTRACIJE<br />
TROŠKOVI AMORTIZACIJE<br />
POSLOVNI DOBITAK<br />
KAMATE NA KREDITE<br />
DOBITAK PRE OPOREZIVANJA<br />
POREZ NA DOBITAK<br />
NETO DOBITAK<br />
20.000.000<br />
12.000.000<br />
8.000.000<br />
700.000<br />
1.300.000<br />
1.000.000<br />
5.000.000<br />
500.000<br />
4.500.000<br />
2.250.000<br />
2.250.000<br />
31
REŠENJA<br />
ENJA<br />
• RACIA PROFITABILNOSTI :<br />
- Stopa prinosa na ukupna poslovna sredstva = (5.000.000 / 21.950.000) x 100 = 22,78%<br />
- Stopa prinosa na sopstvena sredstva = (2.250.000 / 16.150.000) x 100 = 13,93%<br />
• RACIA AKTIVNOSTI :<br />
- Koeficijent obrta dobavljača = (12.000.000 1.000.000 / 1.200.000 = 10,83<br />
- Koeficijent obrta zaliha = 12.000.000 / 3.500.000 = 3,43<br />
- Koeficijent obrta kupaca = 20.000.000 / 3.750.000 = 5,33<br />
- Koeficijent obrta ukupnih obrtnih sredstava = 17.750.000 / 8.450.000 = 2,10<br />
- Koeficijent obrta neto obrtnih sredstava = 20.000.000 / 5.800.000 = 3,45<br />
- Koeficijent obrta fiksnih sredstava = 20.000.000 / 17.000.000 = 1,18<br />
- Koeficijent obrta sopstvenih sredstava = 20.000.000 / 16.150.000 = 1,24<br />
- Koeficijent obrta ukupnih poslovnih sredstava = 20.000.000 / 21.450.000 = 0,91<br />
32
METODOLOŠKE NAPOMENE<br />
• Respektujući redosled dosadašnjih izlaganja tematskih područja koje obuhvata<br />
IV. poglavlje udžbenika (“Finansijska kontrola kao instrument upravljanja<br />
finansijama preduzeća”), ostalo nam je da razmotrimo još samo dve tematske<br />
celine iz pomenutog poglavlja, to su : prvo, analiza neto obrtnog fonda (str.<br />
173 – 177 udžbenika), i drugo, cash flow analiza (str. 177 – 183 udžbenika).<br />
• Međutim, iz metodloških razloga pomenute dve tematske celine na ovom<br />
mestu nećemo razmatrati iz čisto metodoloških razloga, budući da će iste biti<br />
posebno prezentovane u okviru razmatranja problematike V. poglavlja<br />
udžbenika (“Finansijska analiza kao instrument upravljanja finansijama<br />
preduzeća”) kada se bude detaljnije razmatrala problematika podela<br />
finansijske analize – prema instrumentima : (1) vizuelna finansijska analiza,<br />
(2) finansijska analiza pomoću računa pokrića, (3) racio analiza, (4) analiza<br />
neto obrtnog fonda, (5) cash flow analiza, i (6) funds flow analiza.<br />
33
REŠENJA<br />
ENJA<br />
• RACIA PROFITABILNOSTI :<br />
- Stopa prinosa na ukupna poslovna sredstva = (5.000.000 / 21.950.000) x 100 = 22,78%<br />
- Stopa prinosa na sopstvena sredstva = (2.250.000 / 16.150.000) x 100 = 13,93%<br />
• RACIA AKTIVNOSTI :<br />
- Koeficijent obrta dobavljača = (12.000.000 1.000.000 / 1.200.000 = 10,83<br />
- Koeficijent obrta zaliha = 12.000.000 / 3.500.000 = 3,43<br />
- Koeficijent obrta kupaca = 20.000.000 / 3.750.000 = 5,33<br />
- Koeficijent obrta ukupnih obrtnih sredstava = 17.750.000 / 8.450.000 = 2,10<br />
- Koeficijent obrta neto obrtnih sredstava = 20.000.000 / 5.800.000 = 3,45<br />
- Koeficijent obrta fiksnih sredstava = 20.000.000 / 17.000.000 = 1,18<br />
- Koeficijent obrta sopstvenih sredstava = 20.000.000 / 16.150.000 = 1,24<br />
- Koeficijent obrta ukupnih poslovnih sredstava = 20.000.000 / 21.450.000 = 0,91<br />
34