You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
› tema meseca<br />
10<br />
Odziv <strong>HSE</strong> na medijsko kampanjo Gen-I<br />
v zvezi s prodajo poceni elektriËne energije<br />
gospodinjstvom<br />
V zadnjem Ëasu smo priËa obseæni medijski kampanji in πtevilnim pobudam podjetja Gen-I, v katerih<br />
poskuπa prikazati, kako so bili vsi porabniki elektriËne energije v Sloveniji izkoriπËani s strani<br />
distribucijskih podjetij. Tako <strong>HSE</strong> kot tudi elektrodistribucijska podjetja naj bi prodajala porabnikom<br />
in πe zlasti gospodinjstvom predrago elektriko, prav Gen-I pa naj bi bil najbolj usposobljen dobavitelj<br />
in trgovec z elektriËno energijo. Govorijo o tem, da kupujejo drago, prodajajo poceni, da imajo<br />
edinstvene poslovne modele in da edini v Sloveniji uporabljajo posebne metode zavarovanja pred<br />
tveganji. »e te stvari bere in posluπa nekdo, ki ni domaË na tem podroËju, zveni vse skupaj, kakor da<br />
je <strong>HSE</strong> poslovno nesposoben ali pa da hlepi po dobiËkih na raËun gospodinjstev.<br />
Pred nekaj tedni je podjetje Gen-I<br />
poslalo na trg ponudbo, v kateri je<br />
slovenskim gospodinjstvom obljubilo<br />
za 10 odstotkov nižjo ceno električne<br />
energije glede na trenutne cene, kot<br />
jih imajo distribucijska podjetja. In<br />
to vse do konca leta 2010. Poleg tega<br />
ponujajo dodatni popust v višini<br />
mesečnega zneska električne energije<br />
in prispevka za uporabo omrežja<br />
tistim, ki pristopijo k njim do konca<br />
maja <strong>2009</strong>. To pomeni dodaten<br />
popust v višini približno 25 odstotkov,<br />
preračunan na dobavljene količine<br />
električne energije v letu <strong>2009</strong>. Do tu<br />
vse lepo in prav, pa tudi za odjemalce<br />
je to ugodna ponudba. Drugo vprašanje<br />
pa je, kako in na čigav račun je bila<br />
takšna ponudba pripravljena in koliko<br />
odjemalcev lahko pod takimi pogoji<br />
trajno oskrbijo.<br />
V zadnjih štirih letih so cene električne<br />
energije na trgu strmo rasle in dosegle<br />
svoj vrhunec poleti 2008, ko so<br />
cene pasovne električne energije za<br />
dobavo v prihodnjem letu v Nemčiji<br />
presegle 90 €/MWh, v Sloveniji,<br />
kjer so cene v veliki meri odvisne od<br />
razmer na Balkanu, pa so dosegle celo<br />
100 €/MWh in več. Te cene so bile<br />
tudi podlaga za sklepanje pogodb z<br />
industrijskimi odjemalci. Pri oskrbi<br />
gospodinjstev pa je bilo drugače.<br />
Proizvajalci smo bili pod velikim<br />
pritiskom javnosti in medijev, posredno<br />
pa tudi politike, naj se obnašamo<br />
družbeno odgovorno in naj ne višamo<br />
cen v tako velikih skokih kot so se<br />
dogajali na trgu. Kot dodatna razloga<br />
sta se navajala brzdanje inflacije in<br />
reševanje socialnih problemov. Vse<br />
to so bili razlogi, da so gospodinjstva<br />
imela za 20 do 50 odstotkov nižje<br />
cene od trenutnih tržnih. To so delno<br />
omogočale v preteklosti sklenjene<br />
nabavne pogodbe, delno pa uspešno<br />
trženje elektrike v tujini. Tako je bila<br />
v letu 2008 povprečna cena električne<br />
energije za gospodinjske odjemalce<br />
samo 48 €/MWh. In to kljub temu, da<br />
je cena za gospodinjstva običajno za<br />
9 odstotkov višja od cene za pasovno<br />
energijo. Gospodinjstva namreč več<br />
elektrike porabijo podnevi, ko je cena<br />
višja, manj pa ponoči, ko je je dovolj in<br />
je ustrezno nižja.<br />
Elektrodistribucijska podjetja so vsa<br />
ta leta kupovala električno energijo<br />
od <strong>HSE</strong> in od njegovih elektrarn<br />
na letni osnovi za celo leto vnaprej<br />
po cenah, ki so bile precej nižje od<br />
tržnih. Le s takimi pogodbami in<br />
s prodajo praktično brez marže so<br />
lahko zagotavljala tako nizke cene<br />
električne energije gospodinjstvom.<br />
Takšno početje je bilo sicer na eni<br />
strani dobro za gospodinjstva, po drugi<br />
strani pa so nizke cene spodbujale<br />
neracionalno rabo električne energije,<br />
saj se je v določenih obdobjih bolj<br />
splačalo ogrevati na električno energijo<br />
s klasičnimi kaloriferji kot pa na plin,<br />
pa čeprav se je pri tem porabilo 2 do 3<br />
krat več energije (plina).<br />
Kakor koli že, tudi za leto <strong>2009</strong> so<br />
si distribucijska podjetja prizadevala<br />
pridobiti kar se da ugodno ceno<br />
električne energije za gospodinjstva.<br />
Ker je bila povsod drugje energija<br />
mnogo dražja, še posebej v tujini,<br />
sta kot možna dobavitelja prihajala<br />
v poštev samo <strong>HSE</strong> in Gen Energija.<br />
Tako sta jim ta dva konec lanskega<br />
leta ponudila energijo po cenah, ki so<br />
pokrivale zgolj proizvodne stroške.<br />
Kljub temu, da so takrat začele cene<br />
na trgu strmo padati, so bile cene <strong>HSE</strong><br />
in Gen Energije še vedno nižje od teh.<br />
Distribucijska podjetja si namreč niso<br />
mogla privoščiti, da si ne bi zagotovila<br />
dovolj električne energije ali da bi jo<br />
morala kupovati na sprotnem trgu, kjer<br />
cene zelo nihajo in so nepredvidljive. Si<br />
predstavljate, da bi vam vaš dosedanji<br />
dobavitelj rekel, da za vas nima dovolj<br />
električne energije, ali pa bi vam njeno<br />
ceno zvišal za 30 ali 40 odstotkov<br />
Takšno potezo bi verjetno preživel le<br />
malokateri direktor distribucijskega<br />
podjetja. Zato konec lanskega leta<br />
tudi ni bilo junaka, ki bi si upal<br />
gospodinjskim odjemalcem ponuditi<br />
bolj ugodne pogoje.<br />
V času krize so cene električni energije<br />
nadaljevale svoj trend padanja in so v<br />
februarju dosegle svojo najnižjo točko.<br />
Poleg tega sta prva dva meseca že v<br />
osnovi najdražja in je torej nekdo, ki je<br />
kupil električno energijo v februarju za<br />
dobave od aprila do konca leta, zanjo<br />
plačal bistveno manj kot pa če bi jo<br />
kupoval za celo leto konec lanskega<br />
leta. To je s pridom izkoristil Gen-I, ki<br />
je v tem trenutku zakupil del energije<br />
in z veliko medijsko publiciteto vstopil<br />
na segment gospodinjskih odjemalcev.<br />
Torej imamo na eni strani nekoga,<br />
ki ima praktično dolžnost zagotoviti<br />
stabilne razmere in zanesljivo oskrbo,<br />
na drugi strani pa podjetje brez<br />
obvez, ki lahko po mili volji izkorišča<br />
tržne priložnosti. Seveda lahko o<br />
enakopravnosti sodelovanja teh družb<br />
na trgu presodite sami.<br />
Ko je Gen-I v ugodnem trenutku kupil<br />
del električne energije seveda ni mogel<br />
vedeti, koliko bo na drugi strani dobil<br />
odjemalcev, zato jo je lahko zakupil le<br />
omejene količine, ki menda zadostujejo<br />
za nekaj odstotkov gospodinjskega<br />
odjema. Od takrat so cene električne<br />
energije na trgu ponovno porasle in se<br />
postavlja vprašanje: kaj bi se zgodilo,<br />
če bi k podjetju Gen-I prestopilo večje<br />
število odjemalcev, denimo 20 ali 30<br />
odstotkov Ni potrebno biti izjemen<br />
ekonomist za izračun podatka, da<br />
so cene, ki jih ponuja Gen-I, nižje<br />
od trenutnih cen na trgu vsaj za 10<br />
odstotkov. V primeru, da bi oz. bo<br />
pristopila četrtina ali tretjina vseh<br />
odjemalcev, bi oz. bo Gen-I utrpel več<br />
milijonsko škodo. Kako dolgo bo lahko<br />
nosil breme takšne izgube<br />
Najbrž bi Gen-I odpovedal ponudbo,<br />
spremenil cene ali pa končno<br />
tudi posloval z izgubo, ki bi jo na<br />
koncu pokrili tudi vsi odjemalci oz.<br />
davkoplačevalci. Polovični lastnik<br />
podjetja Gen-I je namreč družba Gen<br />
Energija, ki je v 100 - odstotni državni<br />
lasti.<br />
Najbrž pa bi bilo v praksi tako, da<br />
bi bila v primeru velikega odziva<br />
gospodinjstev družbi Gen-I prisiljena<br />
zagotoviti elektriko po nizkih cenah<br />
kar matična družba Gen Energija, pa<br />
čeprav Gen-I na veliko oglašuje, da<br />
so energijo za gospodinjstva pridobili<br />
izključno iz uvoza. Pravzaprav bi Gen-I<br />
moral oglaševati, da naj k njim pristopi<br />
čim manj odjemalcev in ne čim več,<br />
če bi hotel ohraniti pozitivno bilanco.<br />
Vsekakor pa gospodinjstva, glede na<br />
ponovno porast cen, ne morejo trajno<br />
računati na tako nizke cene kot jih<br />
trenutno ponuja Gen-I.<br />
Poleg tega količine električne energije,<br />
ki jih Gen-I dobavlja gospodinjstvom,<br />
so izredno majhne in je nemogoče<br />
kupiti točno tak diagram, kot ga<br />
potrebujejo gospodinjstva. Tako bo<br />
moral biti vsaj del električne energije<br />
pokrit tudi s proizvodnjo iz Jedrske<br />
elektrarne Krško in Savskih elektrarn<br />
Ljubljana, ne pa samo iz uvoza.<br />
Vodstvo <strong>HSE</strong> se zaveda, da z javnim<br />
objavljanjem kritičnega odnosa do<br />
ravnanja Gen-I tvega očitek, da ni<br />
prav, da dva sistema oz. »stebra« v<br />
državni lasti na tak način razčiščujeta<br />
medsebojne odnose. Vendar smo<br />
prisiljeni razgaliti tržno nekorektno<br />
postopanje Gen-I, saj smo prepričani,<br />
da zadnja ravnanja te družbe niso<br />
posledica želje po tem, da bi storili<br />
resnično uslugo gospodinjstvom ali pa<br />
da bi ustvarili resnične zaslužke, kar je<br />
jasno razvidno iz doslej povedanega. Te<br />
aktivnosti drugega stebra so se namreč<br />
pojavile v trenutku, ko so prišli s strani<br />
predstavnikov države kot skupnega<br />
lastnika jasni signali, da namerava<br />
združiti oba stebra. Zato se je težko<br />
ubraniti vtisa, da je vso početje<br />
pravzaprav namenjeno temu, da do<br />
združitve stebrov ne pride oz. da se 2.<br />
steber ohrani še naprej.<br />
Ne želimo se spuščati v odločitev<br />
lastnika o tem, ali bo stebra ponovno<br />
združil ali ne, kot se nismo niti<br />
takrat, ko ju je, čeprav pod drugo<br />
vlado, razdružil. Takrat je bil<br />
glavni argument, da je položaj <strong>HSE</strong><br />
monopolen in da je treba vzpostaviti<br />
konkurenco na slovenskem trgu<br />
električne energije. Seveda resnična<br />
konkurenca ni mogoča, dokler sta oba<br />
stebra v lasti enega lastnika – države.<br />
Kolikor nam je poznano, sedanja oblast<br />
ne namerava sprožiti privatizacije<br />
kateregakoli od stebrov in ima<br />
konkurenčnost kot razlog njunega<br />
obstoja dokaj relativno vrednost. Zlasti<br />
če to primerjamo z dejstvom, da je<br />
razdružitev pomenila tudi drobljenje<br />
zmogljivosti na tem področju, saj<br />
vseh slovenskih elektroproizvodnih<br />
podjetij ni niti za eno povprečno<br />
veliko evropsko podjetje. Izgubljata<br />
se sinergija različnih proizvodnih<br />
virov in racionalizacija poslovanja, da<br />
ne govorimo o večjem dobičku oz.<br />
akumulaciji, kar bi oboje lahko skupaj<br />
vlagali v slovenske mega energetske<br />
projekte, kot sta šesti blok TEŠ in<br />
drugi blok NEK.<br />
Kot ne najmanj pomembno pa<br />
menimo, da ni prav, da elektriko, ki jo<br />
proizvede Gen energija, ki je v celoti v<br />
državni lasti, prodaja podjetje Gen-I,<br />
ki je v polovični zasebni lasti in se<br />
temu ustrezno razdelijo tudi ustvarjeni<br />
dobički.<br />
V drugem stebru so se poleg NEK<br />
znašle tudi Savske elektrarne Ljubljana<br />
in Termoelektrarna Brestanica, kar<br />
mnogi trdijo, da ni naključje – da<br />
ni šlo za strokovne razloge, ampak<br />
za interese spodnjesavske politike.<br />
Savske elektrarne Ljubljana imajo ene<br />
od najnižjih proizvodnih stroškov,<br />
Termoelektrarna Brestanica pa je že<br />
odplačala vse kredite in je ni bilo več<br />
treba subvencionirati, kot je prej to<br />
počel <strong>HSE</strong>, ampak je postala donosna<br />
naložba. Taisti ljudje tudi pravijo, da<br />
bi za razvojne interese Posavja lahko v<br />
enaki ali še boljši meri skrbel združeni<br />
energetski steber, ki bi tudi lažje<br />
financiral drugi blok NEK. Sedaj pa se<br />
dobički iz drugega stebra delijo na Gen<br />
Energijo, Gen-I, Istrabenz, Gorenje<br />
in zasebnega solastnika dr. Roberta<br />
Goloba. Poleg drobljenja kapitalskih<br />
naložb in tržnih potencialov je prišlo<br />
tudi do drobljenja strokovnih resursov.<br />
Dodajmo naj še, da ne oporekamo<br />
strokovnosti in usposobljenosti<br />
zaposlenih v Gen-I, vendar je trditev,<br />
da so edini v Sloveniji, ki znajo trgovati<br />
z električno energijo, neresnična in<br />
za <strong>HSE</strong> žaljiva. <strong>HSE</strong> se je ukvarjal s<br />
trgovanjem že leta pred ustanovitvijo<br />
Gen-I, in to več kot uspešno. Za<br />
potrebe trgovanja ima <strong>HSE</strong> zaposlenih<br />
preko trideset visoko strokovnih<br />
ljudi, ki obvladujejo večino evropskih<br />
trgov z električno energijo. <strong>HSE</strong> je v<br />
preteklem letu ustvaril vel kot 800<br />
mio EUR prometa, od katerega je<br />
bila več kot polovica ustvarjena s<br />
trgovanjem, zlasti na tujih trgih. Več<br />
kot tretjina dobička in prometa <strong>HSE</strong><br />
sta bila torej ustvarjena s trgovanjem<br />
na tujih trgih, kjer ni bilo izkoriščano<br />
državno lastništvo elektrarn, kot nam<br />
radi očitajo. Zato ne držijo navedbe<br />
direktorja Gen-I, da se je končno<br />
našel nekdo, ki je <strong>HSE</strong> nastavil zrcalo.<br />
Takšne bahaške izjave so prevzetne in<br />
poslovno nekorektne. <strong>HSE</strong> je vselej<br />
znal samokritično presojati svojo lastno<br />
podobo, enako kot je moral v tem<br />
sporočilu razgaliti tudi pravo naravo<br />
domnevno poslovno strašno uspešnega<br />
in gospodinjstvom naklonjenega<br />
početja podjetja Gen-I.<br />
Akcijo prodaje cenejše elektrike,<br />
všečno gospodinjstvom, ki jo izvaja<br />
Gen-I, bi brez večjih težav sprožil tudi<br />
<strong>HSE</strong>. Vendar bi bilo to nekorektno<br />
ne le do elektrodistribucijskih<br />
podjetij, temveč predvsem do končnih<br />
prejemnikov »koristi« te domnevno<br />
družbeno koristne akcije.<br />
Služba komuniciranja <strong>HSE</strong><br />
11