VARNOST - 5.indd - Ministrstvo za notranje zadeve
VARNOST - 5.indd - Ministrstvo za notranje zadeve
VARNOST - 5.indd - Ministrstvo za notranje zadeve
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
evija<br />
5/2009<br />
<strong>Ministrstvo</strong> <strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve<br />
Republike Slovenije<br />
Letnik LVII<br />
ISSN 0350 -7114<br />
24-URNA PSIHOLOŠKA INTERVENTNA POMOČ ZA POLICISTE<br />
Kampanja proti nasilju nad ženskami<br />
Helikopterska nujna medicinska pomoč<br />
DCAF in njegovi programi kot globalni<br />
partner <strong>za</strong> varnost v EU in jugovzhodni Evropi
Povzetek<br />
Summary<br />
Tokratna Varnost <strong>za</strong>jema predvsem dogodke<br />
<strong>za</strong>dnjih treh mesecev leta 2009. Predstavljamo 24-<br />
urno psihološko interventno pomoč <strong>za</strong> takojšnjo<br />
podporo in lajšanje čustvene stiske policistk in<br />
policistov ob doživljanju travmatskega dogodka.<br />
Predstavljamo tudi eno od dejavnosti letalske<br />
policijske enote, in sicer opravljanje nalog v okviru<br />
helikopterske nujne medicinske pomoči. Ta je zelo<br />
pomembna pri reševanju življenj, saj omogoča<br />
hiter in neposreden dostop do kraja dogodka,<br />
prevoz ljudi, opreme in pregled nad prostorom.<br />
Ponovno pišemo o ženskah, tokrat o široko<br />
<strong>za</strong>stavljeni kampanji <strong>za</strong> preprečevanje nasilja<br />
nad njimi, ki je del svetovne kampanje <strong>za</strong> pravice<br />
žensk. Javnost želimo osvestiti o nesprejemljivosti<br />
vsakršnega nasilja.<br />
Med novicami izstopajo tri, in sicer da smo<br />
od Slovenske vojske prevzeli skoraj devetsto<br />
neprebojnih jopičev, da smo pred prvo plovbo<br />
krstili nov policijski čoln <strong>za</strong> varovanje morske<br />
meje in da so naše vrste bogatejše <strong>za</strong> dvesto novih<br />
policistk in policistov.<br />
Večji del revije obsega razna usposabljanja, in sicer<br />
letni preizkus policistov motoristov v spretnostni<br />
vožnji, državno-regijsko vajo reševanja in <strong>za</strong>ščite<br />
ob veliki prometni nesreči, devet usposabljanj<br />
specialne enote, po štiri usposabljanja posebne<br />
policijske enote in o službenih psih, tri o državni<br />
meji ter šest drugih.<br />
Tokrat predstavljamo dva policista in dve<br />
policistki. Eden je v službi in tudi v prostem času<br />
konjenik in v tej vlogi je na svetovnem prvenstvu v<br />
preskakovanju ovir <strong>za</strong> mlade konje uresničil svoje<br />
sanje. Drugi je zmagovalec osebno. Po tvegani<br />
operaciji hrbtenice je odtekel ekstremni gorski tek.<br />
Na potovanje sta se odpravili obe policistki, ena<br />
že večkrat, tokrat po Ukrajini, druga po nekaj sto<br />
kilometrov dolgi romarski poti – peš.<br />
Avtorji strokovnih prispevkov pišejo o v skupnost<br />
usmerjenem policijskem delu, sodelovanju<br />
policije in centra <strong>za</strong> socialno delo pri izreku<br />
ukrepa prepovedi približevanja določenemu<br />
kraju ali osebi, vase usmerjenem nasilju, novi<br />
aplikaciji ali kalkulatorju <strong>za</strong> izračun časa bivanja v<br />
schengenskem območju ter poslovnem bontonu in<br />
poslovnih darilih.<br />
This issue reports on the events of the last quarter<br />
of 2009. Find out more about the 24/7 psychological<br />
emergency service available to police officers<br />
experiencing an emotional crisis after a traumatic<br />
event. Further, the police Helicopter Unit and its first<br />
aid activities are presented. Air support is of vital<br />
importance when it comes to saving lives, enabling<br />
swift and direct access to the location, transport of<br />
people and equipment and control of the area.<br />
Again, we write about women and a widespread<br />
campaign advocating the prevention of violence<br />
against women, which is part of a global women’s<br />
rights drive. We continue raising awareness of<br />
unacceptability of any manifestation of violence.<br />
The following are three news items that deserved<br />
most attention. First, the police force received<br />
nearly 200 bullet-proof jackets from the Slovenian<br />
Army. Second, a new police boat is now afloat on<br />
seawater and already patrolling along the maritime<br />
border, and, third, 200 new police officers have<br />
joined the force.<br />
The publication contains extensive information<br />
on various police training courses, including the<br />
yearly event for the motorcycle police units testing<br />
their driving skills, national and regional mock drill<br />
rescue operations (including huge traffic accident<br />
drills), nine training sessions for the Special Police<br />
Unit and four for the Riot Police and police service<br />
dogs, three national borders seminars, etc.<br />
This issue takes a closer look at two male and<br />
female police officers. For one of them horse-riding<br />
is a hobby, and a dream come true at the world’s<br />
championship in young horse hurdle racing. The<br />
other officer is a winner in the truest sense of the<br />
word. Having undergone a risky backbone surgery,<br />
he was fit to finish an extreme mountain run. The<br />
girls both went on a trip. One is a regular traveller<br />
and this time she visited Ukraine, while the other<br />
decided to walk a pilgrimage trail.<br />
This issue also brings professional articles on<br />
community policing, coordinated work of the<br />
police and social welfare centres concerning<br />
the issuing of restraining orders forbidding the<br />
offender to access a location or to contact the<br />
victim, self-inflicted violence, a new application<br />
for calculating non-residents’ stay in the Schengen<br />
area as well as an article on business etiquette and<br />
business gifts.<br />
Foto: Dejan Garbajs, Gotenica<br />
Uredništvo<br />
Editorial Office
VArNOST<br />
UVODNIK<br />
KAZALO<br />
UVODNIK<br />
Aktualno<br />
5 24-urna psihološka interventna pomoč <strong>za</strong> policiste<br />
6 Kampanja proti nasilju nad ženskami<br />
7 Helikopterska nujna medicinska pomoč<br />
9 Novice<br />
Izobraževanje, usposabljanje, izpopolnjevanje<br />
38 6. letni preizkus policistov motoristov<br />
40 Vaja Krka 2009<br />
44 Črni november, taktični preizkus policistov specialne enote<br />
45 Novi bombni tehniki v specialni enoti<br />
46 Usposabljanje specializiranih enot evropskih policij – EUPFT 2009<br />
48 Zaključno usposabljanje policistov gorske enote s helikopterjem<br />
51 Strokovni posvet o uporabi službenih psov<br />
53 Osnovni tečaj 3. generacije vodnikov službenih psov <strong>za</strong> splošno uporabo<br />
56 Slovenska policista sodelovala na usposabljanju UNPOC<br />
58 Usposabljanje <strong>za</strong> učinkovito integriranje načela enakosti spolov v politike<br />
59 Sodelovanje na konferenci<br />
Iz življenja in dela<br />
61 Policisti PP Domžale na izletu v Banjaluki<br />
61 Izlet članov PVD Sever <strong>za</strong> Pomurje v Bratislavo<br />
63 Mirko Ploj in jaz<br />
64 Vojko Robnik, upokojeni vodja letalske policijske enote<br />
65 Bisernoporočenca Milena in Ivan Čehovin<br />
65 5. sveta maša <strong>za</strong> policiste<br />
66 Kosovo – država misij ali misija držav<br />
Mednarodno sodelovanje<br />
69 DCAF in njegovi programi kot globalni partner <strong>za</strong> varnost v Evropski uniji<br />
in jugovzhodni Evropi<br />
71 Zasedanje delovne skupine evropskih šefov policije<br />
72 Zasedanje evropskih kontaktnih oficirjev <strong>za</strong> Interpol<br />
72 Makedonski policisti na obisku v Sloveniji<br />
73 Sestanek predstavnikov držav MEDA<br />
73 Projekt ILECU's<br />
74 Mednarodno srečanje vozil 4 x 4<br />
74 Prvo <strong>za</strong>sedanje slovensko-turške mešane komisije<br />
Prosti čas - predstavljamo policiste<br />
76 Romanje v Compostelo – ali globali<strong>za</strong>cija po špansko<br />
78 Popotovanje po Ukrajini<br />
80 Uroš Kocbek – izjemen uspeh na svetovnem prvenstvu<br />
80 Branko Lavrič – vedno zmagovalec<br />
Šport<br />
81 2. mednarodno policijsko strelsko tekmovanje<br />
81 Tečaj jujitsa <strong>za</strong> policiste PU Koper<br />
82 Pokal ob odhodu <strong>za</strong>dnjega vojaka JLA iz Slovenije<br />
82 Policisti PP Kranj osvojili Kališče in Storžič<br />
83 Najboljša policijska in slovenska strelka<br />
83 Kondicijski pohod delavcev PU Postojna na Slivnico<br />
84 Kondicijski pohod vodnikov službenih psov PU Slovenj Gradec<br />
84 Policisti iz Bovca na Triglavu<br />
85 Interpol COPPER'S CUP<br />
86 Dolga in naporna, pa tudi tekmovalna kolesarjenja<br />
87 Državna prvenstva policistov kolesarjev ter v košarki in odbojki<br />
88 Turnir v malem nogometu, košarki in odbojki<br />
89 Športno-družbena srečanja<br />
90 Podlogar in Bižal državna prvaka med pari v jujitsu<br />
90 7. novoletni veteranski šahovski turnir<br />
90 Spominski pohod na Krn<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
Napaden/a policist/ka<br />
Ko v dnevnem poročilu operativno-komunikacijskega centra<br />
preberem besede, kot so »napadli policista, preprečitev uradnega<br />
dejanja itd.«, me vedno znova oblije kurja polt, čeprav sem bil<br />
kot policist oziroma kriminalist <strong>za</strong>dnjič na terenu leta 2005. Tisti,<br />
ki napada nase med opravljanjem dela niso nikoli doživeli, tukaj<br />
predvsem mislim zunanjo javnost, bodo mogoče rekli, da smo <strong>za</strong><br />
to usposobljeni in da moramo biti na to pripravljeni. Seveda smo,<br />
eni bolj, drugi manj. Ne glede na to, koliko je kdo usposobljen,<br />
pa je tovrstni dogodek vedno zelo stresen. Odkar v okviru službe<br />
spremljam medije, ugotavljam, da je v <strong>za</strong>dnjem času bolj kot sam<br />
napad na policista, <strong>za</strong>skrbljujoče njegovo sprejemanje v družbi.<br />
Namreč, zunanja javnost tovrstnih dejanj ne obsoja, kot jih je nekoč.<br />
Napadi na policiste so postali del vsakdanjika. Večina se ob<br />
takšni novici sploh ne <strong>za</strong>misli ali zgrozi. Kako to spremeniti Odgovora<br />
na to vprašanje ni mogoče napisati v tem uvodniku, kajti<br />
to je problem celotne družbe, v kateri vsi živimo.<br />
Zavedamo se, da so naše naloge čedalje <strong>za</strong>htevnejše in kompleksnejše,<br />
<strong>za</strong>radi česar smo tudi bolj ogroženi. Od države pričakujemo,<br />
da nas na primeren način <strong>za</strong>ščiti. Eden od teh načinov je<br />
novi Pravilnik o varovanju ogroženih delavcev policije. Drugo, kar<br />
si želimo, pa je, da država ne odneha v pri<strong>za</strong>devanjih <strong>za</strong> <strong>za</strong>ščito<br />
policista in da ne sprejme trenutnega vzdušja v družbi, ki na nek<br />
način počasi sprejema napad na policista kot nekaj vsakdanjega.<br />
<strong>VARNOST</strong> 5/2009, okt., nov., dec. ISSN 0350-7114<br />
Glavna urednica: Nuška Tavčar<br />
Odgovorni urednik: Dean Božnik<br />
Namestnica odgovornega urednika: Marlena Martinec<br />
Člani uredniškega odbora: Jasna Puhar Guček, Anton Bukovnik,<br />
Leon Keder, Marina Vrečar, Monika Golob in Brigita Petric - koordinatorki<br />
Lektorica: Janja Šušteršič-Nučič<br />
Prevod: Služba <strong>za</strong> prevajanje in lektoriranje, MNZ<br />
Oblikovanje naslovnice: Boris Teodorović<br />
Fotografija na naslovnici: Nina Djordjević<br />
Tehnično oblikovanje: Mirsada Dželadini<br />
Tisk: Tiskarna Pleško, d. o. o.<br />
Naklada: 4000 izvodov<br />
Naslov: MNZ, Uredništvo Varnosti, Štefanova ulica 2, 1501 Ljubljana<br />
Spletna naslova: www.mnz.gov.si, www.policija.si<br />
Telefon: 01/428 46 63, 01/428 57 45, e-naslov: varnost@policija.si<br />
Mnenja in stališča avtorjev ne predstavljajo nujno stališč uredništva.<br />
Strokovni prispevki<br />
Leon Keder<br />
21 Anže Kogovšek: Zgodovina in generacija v skupnost usmerjenega<br />
policijskega dela<br />
24 Bojan Popovič: Prepoved približevanja določenemu kraju ali osebi<br />
– sodelovanje policije in centrov <strong>za</strong> socialno delo<br />
29 Marko Hlebec: Vase usmerjeno nasilje<br />
33 Albin Gradišnik in Anton Cafuta: Kalkulator <strong>za</strong> izračun časa bivanja na<br />
schengenskem območju na PU Maribor<br />
34 Vanja Bratušek: Poslovni bonton in poslovna darila – kultura<br />
poslovnega komuniciranja<br />
3
AKTUALNO<br />
VArNOST<br />
SLAVNOSTNA GOVORNICA NA BOŽIČNO-<br />
NOVOLETNEM KONCERTU POLICIJSKEGA ORKESTRA<br />
JE BILA MINISTRICA ZA NOTRANJE ZADEVE<br />
KATARINA KRESAL, KI JE MED DRUGIM POVEDALA:<br />
Pomembnost miru in varnosti je poudarila že pokojna indijska<br />
političarka Indira Gandhi. Dejala je, da se s stisnjeno pestjo<br />
ne da rokovati. Uresničevanje idealov vladavine prava ter temeljev<br />
človekovih pravic izhaja iz stoletja starih civili<strong>za</strong>cijskih<br />
spoznanj in izkušenj. Za njimi stoji osnovno pri<strong>za</strong>devanje <strong>za</strong><br />
človekovo dostojanstvo, ki je odvisno tudi od dejanj in postopanj<br />
policistov z vsemi, ki se v takšni in drugačni vlogi znajdejo<br />
v policijskem postopku.<br />
Policija pogosto velja <strong>za</strong> izjemno neprožen, konzervativen,<br />
inercijsko orientiran ter nasploh neodziven organizem. V tem<br />
naj bi bila podobna tankerju, ki niti ne prenese niti ne zmore<br />
hitrih sprememb smeri. Ko se kljub vsemu zgodijo, se njihovi<br />
okorni poskusi slediti novostim lahko spremenijo v ekološko<br />
katastrofo, ki pri<strong>za</strong>dene celotno okolico.<br />
V letu, ki je <strong>za</strong> nami, smo s svojim delovanjem doka<strong>za</strong>li, da to<br />
še zdaleč ni tako. Kljub nekaterim korenitim posegom smo namreč<br />
poka<strong>za</strong>li, da relativno hitri, in vendar zelo potrebni manevri,<br />
ne puščajo nujno <strong>za</strong> seboj naftnih madežev. Doka<strong>za</strong>li smo, da<br />
se tudi policija lahko izkaže kot izjemno občutljiv detektor, ki<br />
med prvimi <strong>za</strong>zna nekatere družbene probleme. Povečanje njene<br />
učinkovitosti pa ob premišljenem in usklajenem delovanju<br />
ne terja nujno tudi žrtvovanja naših pravic in svoboščin.<br />
Seveda pa si <strong>za</strong> uspešno plovbo v preteklem letu kapitan ne<br />
more pripisati nič več <strong>za</strong>slug, kot poslednji častnik na krovu. Zato<br />
se vam, drage sodelavke in sodelavci, <strong>za</strong>hvaljujem <strong>za</strong> vašo<br />
pripravljenost na spremembe in izjemno strokovno in učinkovito<br />
delo.<br />
Kljub vsem uspehom pa nas prepotovana pot ne sme <strong>za</strong>slepiti<br />
<strong>za</strong> vse <strong>za</strong>stavljene cilje, ki so ostali neuresničeni. V ognju našega<br />
poslanstva je še vedno ostalo precej žele<strong>za</strong> oziroma idej.<br />
Njihovo plemenitost lahko s potrpežljivostjo in doslednostjo<br />
pretopimo ter preoblikujemo v dobro nas vseh. Naša bodočnost<br />
je namreč odvisna od naše sposobnosti, da spregledamo<br />
morebitne razlike in nasprotja med nami, ter združimo naše<br />
moči v tistem, kar <strong>za</strong>res šteje. Tu smo, in v to sem popolnoma<br />
prepričana, povsem enotni.<br />
V novem letu vam tako želim kar največjo mero modrosti<br />
in dovzetnosti <strong>za</strong> izkušnje preteklosti, poguma in odločnosti<br />
<strong>za</strong> nove korake v prihodnost. Pa tudi sreče, veselja in prisrčnih<br />
medsebojnih odnosov, ki naj ostanejo še dolgo po tem, ko<br />
skopni sneg.<br />
4<br />
Katarina Kresal<br />
MINISTRICA<br />
SPOŠTOVANE SODELAVKE IN SODELAVCI!<br />
V <strong>za</strong>četku vsakega novega obdobja imajo besede še posebej<br />
<strong>za</strong>htevno nalogo. Prenesti morajo vsa spoznanja preteklosti in<br />
obljube prihodnosti. Poleg tega morajo odgovorno izbirati mesto<br />
in čas ter vsakokrat znova najti prava ušesa. A kadar so želje<br />
iskrene in nameni dobri, tudi besede dosežejo svoj namen.<br />
V iskreno <strong>za</strong>dovoljstvo mi je, da lahko pregled preteklega leta<br />
<strong>za</strong>čnem z besedo pohvale. Dobri delovni rezultati, ki jih je res<br />
veliko, me navdajajo z optimizmom. S takšnimi uspehi upravičujemo<br />
<strong>za</strong>upanje občanov in obenem krepimo ugled slovenske<br />
policije v domači in mednarodni skupnosti. Predvsem pa takšni<br />
rezultati pozitivno vplivajo na pripadnost policiji in dvigajo motivacijo<br />
<strong>za</strong> nadaljnje delo.<br />
V številnih varnostnih<br />
izzivih, s<br />
katerimi nam <strong>za</strong>dnje<br />
leto <strong>za</strong>gotovo<br />
ni pri<strong>za</strong>našalo, ste<br />
policisti večkrat<br />
poka<strong>za</strong>li osebni pogum<br />
in predanost<br />
svojemu poklicu.<br />
Na to sem izjemno<br />
ponosen. Še posebej<br />
pa me razveseljuje<br />
dejstvo, da v<br />
policiji pri svojem<br />
delu posebno pozornost<br />
namenjamo<br />
vrednotam, <strong>za</strong><br />
katere je v sodobni<br />
družbi žal čedalje<br />
manj prostora – solidarnosti, človeški toplini, iskrenemu posluhu<br />
<strong>za</strong> težave in nesebični pripravljenosti pomagati sočloveku.<br />
Prav te vrednote dajejo plemenitim načelom, ki jih <strong>za</strong>stopa modra<br />
uniforma, dodaten pomen.<br />
V letu, ki je pred nami, nas <strong>za</strong>gotovo čaka še veliko dela. Želim<br />
si, da bi korenitio spremenili filozofijo institucije, presegli<br />
rigidnost naše organi<strong>za</strong>cije in naredili policijo dostopnejšo in<br />
občanom prijaznejšo. Zavedajmo se, da je veliko več tistih, ki<br />
potrebujejo našo pomoč, kot onih, <strong>za</strong>radi katerih ima policija<br />
sloves izključno represivnega organa. Prisluhnimo ljudem in<br />
njihovim stiskam, skupaj poiščimo prave rešitve. Le tako bodo<br />
naše delo videli, občutili in ocenili kot dobro. Zavedajmo se, da<br />
je preventivno delovanje prava pot do višje stopnje varnosti,<br />
do <strong>za</strong>dovoljstva in <strong>za</strong>upanja občanov, in nena<strong>za</strong>dnje, učinkovito<br />
preventivno delovanje bo dolgoročno znatno olajšalo in<br />
razbremenilo naše delo.<br />
Predvsem pa se <strong>za</strong>vedajmo, da prav sleherno ravnanje policista<br />
vpliva na ugled celotne organi<strong>za</strong>cije, <strong>za</strong>to naj bodo naša<br />
dejanja, tako v službenem kot tudi <strong>za</strong>sebnem času, <strong>za</strong> zgled.<br />
Želim si, da bi v novem letu še naprej delali tako učinkovito,<br />
da bi ohranili in izboljšali raven medsebojnega sodelovanja ter<br />
zgradili in ohranili potrebno <strong>za</strong>upanje. Osebno pa vam v letu,<br />
v katerega smo že pošteno <strong>za</strong>korakali, želim predvsem veliko<br />
zdravja, osebnega <strong>za</strong>dovoljstva, iskrenih prijateljstev in veliko<br />
tistih drobnih reči, <strong>za</strong>radi katerih je življenje prijetnejše. Iščite<br />
srečo v pristnosti medosebnih odnosov, predvsem pa ohranite<br />
občutek <strong>za</strong> sočloveka!<br />
Janko Goršek<br />
GENERALNI DIREKTOR POLICIJE<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
AKTUALNO<br />
24-URNA PSIHOLOŠKA INTERVENTNA POMOČ ZA POLICISTE<br />
Od 1. decembra je <strong>za</strong> <strong>za</strong>poslene v<br />
policiji vzpostavljena 24-urna psihološka<br />
interventna pomoč. Psiholog<br />
je v pripravljenosti 24 ur dnevno<br />
vse dni v letu na interventni številki<br />
031/779-437. V primeru potrebe po<br />
psihološki pomoči pokličite navedeno<br />
številko neposredno ali <strong>za</strong>htevo<br />
javite na OKC GPU, ki bo prevzel koordinacijo.<br />
Namen pomoči sta takojšnja psihološka<br />
podpora in lajšanje čustvene stiske<br />
policistom ob doživljanju travmatskega<br />
dogodka.<br />
Psiholog pride na kraj pomoči nemudoma,<br />
najkasneje v treh urah po pozivu.<br />
Psihološka interventna pomoč se<br />
lahko izvede v 24 urah po kriznem dogodku<br />
in nadaljuje po tem času. Izvaja<br />
se kar se da blizu kraja kriznega dogodka,<br />
kjer so vsaj minimalne možnosti <strong>za</strong><br />
pomoč, in sicer v obliki <strong>za</strong>upnega individualnega<br />
ali vodenega skupinskega<br />
pogovora, lahko pa tudi kombinirano.<br />
Posvet s psihologom je možen tudi samo<br />
telefonsko.<br />
Vsem <strong>za</strong>poslenim se pomoč <strong>za</strong>gotavlja<br />
ob čustveni stiski <strong>za</strong>radi hujših<br />
stresnih dogodkov na delovnem mestu,<br />
kot so na primer:<br />
− dogodki, v katerih je ogroženo lastno<br />
življenje ali življenje sodelavca;<br />
− smrt ali hujša poškodba sodelavca;<br />
− lastna hujša poškodba;<br />
− obravnava prometne nesreče s<br />
hudimi telesnimi ali smrtnimi poškodbami<br />
oz. obravnava prometne<br />
ali druge nesreče, v kateri so udeleženi<br />
bližnje osebe <strong>za</strong>poslenega ali<br />
otroci;<br />
− uporaba prisilnih sredstev, ki ima <strong>za</strong><br />
posledico lastno hujšo poškodbo,<br />
hujšo poškodbo ali smrt druge osebe;<br />
− navzočnost pri poskusu samomora<br />
ali samomoru;<br />
− samomorilna ogroženost (lastna,<br />
sodelavca);<br />
− primeri drugih osebnih težav in<br />
stisk, ki jih čutijo policisti (čeprav<br />
morda ni ozko omejena na delo ali<br />
interventna, jim lahko svetujemo,<br />
kam se lahko obrnejo <strong>za</strong> psihoedukacijo);<br />
− ogroženost policistov in družinskih<br />
članov (npr. <strong>za</strong>radi resnih groženj<br />
občanov);<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
− primeri, ko policist želi svetovanje<br />
o najprimernejših postopkih oz. komunikaciji<br />
z ljudmi, ki imajo psihične<br />
težave (npr. z osumljenci, žrtvami<br />
kaznivih dejanj, osebami s psihozo<br />
ali kako drugo osebnostno motnjo);<br />
pa tudi v primerih:<br />
− dela z duševno motenimi osebami,<br />
− <strong>za</strong>sledovanja oboroženega osumljenca,<br />
− situacije s talci,<br />
− prekomerne obremenjenosti na delu,<br />
− neustreznega življenjskega standarda<br />
glede na delovne obremenitve,<br />
− neustreznih odnosov v kolektivu.<br />
Namen psihološke interventne pomoči:<br />
− omilitev škodljivega vpliva stresnega<br />
dogodka, zmanjševanje <strong>za</strong>četne<br />
stresne reakcije;<br />
− razbremenjevanje občutkov krivde;<br />
− lajšanje normalnih procesov okrevanja<br />
po neobičajnem stresnem dogodku;<br />
− krepitev pozitivnih strategij soočanja<br />
s situacijo;<br />
− seznanitev s kriznim odzivanjem, z<br />
možnimi reakcijami;<br />
− posvet v zvezi z obveščanjem svojcev<br />
v hujših primerih;<br />
− posvet v zvezi z ravnanjem z žrtvijo.<br />
Psihološko interventno pomoč izvajajo<br />
diplomirani univerzitetni psihologi,<br />
<strong>za</strong>posleni na GPU: Dejan Kozel, Snežna<br />
Krek, Danila Mokorel Omerovič, Eli<strong>za</strong>beta<br />
Vovko Bergant.<br />
Našteti in še dva v policiji <strong>za</strong>poslena<br />
psihologa Vlasta Rusjan Ritmanič in<br />
Simon Turk ter predstavniki policijskih<br />
uprav in policijskih sindikatov so sodelovali<br />
pri tem projektu, ki so ga koordinirali<br />
namestnica generalnega direktorja<br />
policije mag. Tatjana Bobnar, predstavniki<br />
GPU mag. Dean Confidenti,<br />
mag. Srečko F. Krope, mag. Srečko Jarc<br />
in predstavnica DPDVN Sonja Škraba.<br />
Izhodišča <strong>za</strong> projekt so bile številne<br />
tuje in domače raziskave o dejavnikih<br />
<strong>za</strong>dovoljstva pri delu v policiji, stresu v<br />
policiji, distresorjih pri policijskem delu,<br />
okrogle mize in posveti o posledicah<br />
stresa pri policistih, <strong>za</strong>ščiti policistov,<br />
usmeritve in navodila o kratkoročnih<br />
ukrepih <strong>za</strong> dvig ravni <strong>za</strong>ščite policistov,<br />
možnosti psihosocialne pomoči<br />
delavcem MNZ in policije, usmeritve<br />
ob psihičnih težavah delavcev, številni<br />
članki in strokovni prispevki ter uspešna<br />
in dobra praksa tujih policij.<br />
Sistemska ureditev psihološke<br />
pomoči in svetovanja v policiji je bila<br />
nujna, ker:<br />
− strokovne napake ali (ne)pravilne<br />
odločitve v pove<strong>za</strong>vi z uporabo<br />
policijskih pooblastil in prisilnih<br />
sredstev ter soočanje z različnimi<br />
kritičnimi situacijami imajo lahko<br />
hude posledice na fizičnem,<br />
psihičnem in socialnem področju<br />
posameznika;<br />
− na Policijski akademiji sicer potekajo<br />
usposabljanja <strong>za</strong> kandidate <strong>za</strong> policiste<br />
in ostale <strong>za</strong>poslene v policiji s<br />
področja osebnih in socialnih kompetenc<br />
(delavnice <strong>za</strong> izboljšanje<br />
komunikacije, reševanje konfliktov,<br />
obvladovanje stresa …), vendar<br />
Policijska akademija ne more izpolniti<br />
vseh potreb po tovrstnih usposabljanjih;<br />
− številne policijske uprave so v<br />
preteklosti izka<strong>za</strong>le potrebo in<br />
predlagale <strong>za</strong>poslitev psihologov<br />
na policijskih upravah;<br />
− sedaj veljavni Zakon o policiji<br />
namreč ne določa in ne ureja<br />
psihološke pomoči in svetovanja v<br />
policiji. Veljavni Pravilnik o policijskih<br />
pooblastilih sicer določa<br />
psihološko pomoč <strong>za</strong> policista, če<br />
je bila posledica uporabe prisilnih<br />
sredstev smrt oz. huda ali posebno<br />
huda telesna poškodba, vendar pa<br />
takšna ureditev ne <strong>za</strong>došča.<br />
Projekt je širši od navedenega. V<br />
tem sklopu smo že pripravili obvestilo<br />
oz. napotilo o načinu sporočanja slabih<br />
novic (obveščanje svojcev o smrti<br />
ali hudi telesni poškodbi njihovega<br />
bližnjega), v enem letu pa načrtujemo<br />
še usposabljanje policistov o načinu<br />
ustrezne komunikacije, <strong>za</strong>posliti<br />
nameravamo psihologe na nekaterih<br />
policijskih upravah, uvesti peers model<br />
ali podporo policistu s strani <strong>za</strong>upne<br />
osebe, ki je sicer tudi sodelavec.<br />
Te policiste bomo posebej usposobili,<br />
pripravili bomo spremembo Zakona<br />
o policiji z jasno določbo in pripravili<br />
program sistemske psihološke pomoči<br />
v policiji.<br />
5
AKTUALNO<br />
VArNOST<br />
KAMPANJA PROTI NASILJU NAD ŽENSKAMI<br />
Ob 25. novembru, mednarodnem dnevu boja proti nasilju nad ženskami, smo<br />
na ministrstvu <strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve in v policiji, skupaj z nevladnimi organi<strong>za</strong>cijami,<br />
pripravili široko <strong>za</strong>stavljeno kampanjo <strong>za</strong> preprečevanje nasilja<br />
nad ženskami. Z različnimi dejavnostmi je potekala vse do 10. decembra,<br />
svetovnega dneva človekovih pravic. Izvedene dejavnosti proti nasilju nad<br />
ženskami, tj. brošura, videospot, letaki, plakati, nalepke <strong>za</strong> policijska vozila,<br />
bele pentljice in tematsko urejene izložbe na Štefanovi 2 ter posvet, so del<br />
svetovne kampanje <strong>za</strong> pravice žensk. Z njimi smo javnost osvestili (in jo še) o<br />
nesprejemljivosti nasilja.<br />
Nasilje v družini, še zlasti nad ženskami,<br />
je kompleksen, večplasten problem,<br />
ki mora postati v družbi prepoznavnejši,<br />
da ga bomo lažje reševali.<br />
Iz družinskega okolja, kjer je navadno<br />
6<br />
skrit, ga želimo prenesti v javnost. Naš<br />
cilj je na eni strani spodbuditi žrtve, da<br />
hitreje iščejo pomoč, in soočati storilce<br />
z odgovornostjo <strong>za</strong> njihova dejanja,<br />
na drugi strani pa spodbujati ljudi, da<br />
se ne umikajo, ko ta problem <strong>za</strong>znajo v<br />
svoji okolici, pač pa svoje sume prijavljajo<br />
in prev<strong>za</strong>mejo dejavno vlogo proti<br />
nasilju.<br />
Nasilje nad ženskami kot ena najbolj<br />
razširjenih oblik kršitev človekovih<br />
pravic temelji na neenakovrednih odnosih<br />
med spoloma, iz kulturnega okolja<br />
in vzgoje. Pogosto je skrito <strong>za</strong> štirimi<br />
stenami, nekatere oblike nasilja pa žal<br />
pogosto niti niso prepoznane kot problem.<br />
Nanj se navezujejo tudi določeni<br />
stereotipi, od teh, da si ženske same<br />
izbirajo nasilne partnerje, da se nasilje<br />
dogaja samo v določenem okolju z nizkim<br />
socialnim statusom in da navidez<br />
uglajeni posamezniki ponavadi niso nasilni,<br />
pa do mišljenja, da morajo v družinah,<br />
kjer se dogaja nasilje, sami opraviti<br />
s tem problemom.<br />
V <strong>za</strong>dnjih letih se vztrajno povečuje<br />
število kaznivih dejanj nad ženskami in<br />
kaznivih dejanj, ki se beležijo kot nasilje,<br />
ki se dogaja v družini. To pa <strong>za</strong>to, ker<br />
so ženske najpogosteje žrtve kaznivih<br />
dejanj znotraj njihovih družin, storilci<br />
pa so največkrat njihovi partnerji, možje<br />
in nekdanji partnerji. Kazenski <strong>za</strong>konik<br />
je šele s 1. 11. 2009 uvedel kaznivo<br />
dejanje nasilja v družini. Večina žrtev<br />
teh kaznivih dejanj so ženske in otroci.<br />
V družini prihaja tudi do storitve najhujših<br />
kaznivih dejanj. Tako je policija<br />
obravnala primere umorov in poskusov<br />
umorov, storjenih v partnerskem odnosu,<br />
izrekla je veliko ukrepov prepovedi<br />
približevanja določenemu kraju ali osebi,<br />
od katerih je bila skoraj petina podaljšanih<br />
na prošnjo žrtev do 60 dni.<br />
S 16-dnevnimi dejavnostmi smo<br />
organi<strong>za</strong>torji želeli na nasilje nad ženskami<br />
opozoriti tako, da žrtev v iskanju<br />
pomoči ne bi ustavilo, ampak spodbu-<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
AKTUALNO<br />
dilo. Želeli smo jih opogumiti z zgodbami<br />
o dobrih praksah in jim poka<strong>za</strong>ti, da<br />
je državnim organom mar, kaj se dogaja<br />
z njimi in kakšno pomoč lahko dobijo.<br />
Predstavniki Društva SOS telefon<br />
so povedali, da po nekaterih podatkih<br />
nasilje pri ženskah v starosti od 15 do<br />
44 let povzroči več smrti in invalidnosti<br />
kot rak, malarija, prometne nesreče<br />
in vojne skupaj. Po ocenah v Sloveniji<br />
v tem trenutku od 20 do 25 % žensk doživlja<br />
nasilje s strani svojega partnerja.<br />
Po podatkih, ki jih ima Društvo <strong>za</strong> nenasilno<br />
komunikacijo, samo 5 % vseh<br />
žrtev nasilja kadarkoli išče pomoč. Zato<br />
je pomembno, da na njihove tihe krike<br />
<strong>za</strong> štirimi stenami opo<strong>za</strong>rjamo drugi.<br />
V dneh kampanje so bila vsa belomodra<br />
policijska vozila oblepljena s posebnimi<br />
nalepkami, ki so pozivale k prijavi<br />
nasilja nad ženskami na telefonsko<br />
številko 113. Prav tako so po vseh policijskih<br />
postajah, centrih <strong>za</strong> socialno delo,<br />
zdravstvenih domovih in drugih javnih<br />
ustanovah viseli plakati, ki so opo<strong>za</strong>rjali<br />
na akcije. Policistke in policiste so med<br />
opravljanjem svojih rednih nalog delili<br />
priložnostne letake po vsej Sloveniji, poslali<br />
so jih tudi šolam in vrtcem. Zaposleni<br />
v javni upravi so prejeli sporočilo o nasilju<br />
nad ženskami, ki vsebuje najpogostejša<br />
vprašanja in odgovore. Potekala<br />
je tudi velika akcija v Kliničnem centru v<br />
Ljubljani, kjer so medicinske sestre imele<br />
prireditev proti nasilju nad ženskami.<br />
Informativno gradivo je bilo dodano nekaterim<br />
brezplačnim časopisom, izšle so<br />
razne informativne brošure. Tokrat smo<br />
hoteli na nasilje opozoriti drugače. Ne<br />
prek zgodb, ampak pozitivnih informacij,<br />
ki ženske opogumljajo, ki jim dajejo<br />
navodila, kaj lahko naredijo, in ki jim vlivajo<br />
upanje.<br />
V okviru kampanje je ministrstvo pripravilo<br />
TV spot, ki po besedah naše ministrice<br />
ni samo film, ampak je realnost, ki<br />
pa je včasih še dosti hujša. Namen spota<br />
je opozoriti javnost na pomembnost<br />
prijavljanja nasilja v družini. S tem problem<br />
sicer še ne bo rešen, bo pa narejen<br />
prvi korak. Ženskam namreč največkrat<br />
zmanjka poguma <strong>za</strong> ta korak.<br />
Ministrica se je tudi srečala z nekaterimi<br />
žrtvami nasilja. Po srečanju je dejala,<br />
da so zgodbe, ki so jih žrtve predstavile,<br />
tragične in težko si predstavljamo,<br />
da se to dogaja <strong>za</strong> zidovi urejenih družin.<br />
»Vem, da so ženske pogumne, da se želijo<br />
soočiti s problemom, ampak zmanjka<br />
jim tista majhna pomoč s strani družbe,<br />
sosedov, prijateljev, ki vsak dan poslušajo,<br />
pa nič ne naredijo. Zato je skrajni čas,<br />
da nehamo samo poslušati in ukrepamo,<br />
dvignemo slušalko in odtipkamo 113. To<br />
bo morda rešilo kakšno življenje,« je <strong>za</strong>ključila<br />
ministrica Katarina Kresal.<br />
Poleg navedenega smo v policiji 4.<br />
decembra v sodelovanju z nevladnimi<br />
organi<strong>za</strong>cijami pripravili posvet <strong>za</strong> strokovnjake,<br />
ki so vključeni v reševanje<br />
problematike nasilja nad ženskami. Ker<br />
obravnava nasilja v družini terja multidisciplinarni<br />
pristop, so na posvetu z<br />
referati, v katerih so predstavili svoje<br />
poglede in izkušnje, sodelovali predstavniki<br />
policije, ministrstva <strong>za</strong> šolstvo in<br />
šport, centrov <strong>za</strong> socialno delo, tožilcev,<br />
sodnikov in nevladnih organi<strong>za</strong>cij. Velik<br />
poudarek je bil na prepoznavanju nasilja<br />
v družini, strokovnjaki pa so se strinjali,<br />
da je ključnega pomena ustrezna obravnava<br />
žrtev.<br />
Sporočilo lahko sklenemo z besedami<br />
generalnega sekretarja OZN Ban Ki<br />
Muna, ki pravi: »Obstaja ena univer<strong>za</strong>lna<br />
resnica, ki velja <strong>za</strong> vse države, kulture<br />
in skupnosti. Nasilje nad ženskami ni<br />
nikoli sprejemljivo, nikoli opravičljivo,<br />
do njega ne smemo nikoli biti strpni.«<br />
Foto: Služba <strong>za</strong> odnose z javnostmi MNZ<br />
HELIKOPTERSKA NUJNA MEDICINSKA POMOČ<br />
Letalska policijska enota poleg nadzora prometa in schengenske<br />
meje, gorskega reševanja, iskanja pogrešanih oseb<br />
ter varovanja varovanih oseb in športnih prireditev s tremi<br />
od šestih helikopterjev opravlja tudi naloge v okviru helikopterske<br />
nujne medicinske pomoči. Ta je zelo pomembna<br />
pri reševanju življenj, saj omogoča hiter in neposreden dostop<br />
do kraja dogodka, prevoz ljudi, opreme in pregled nad<br />
prostorom.<br />
Gre <strong>za</strong> izjemno humanitarno delo, ki ga posadke in posamezniki<br />
po besedah vodje enote Roberta Sušnja včasih opravljajo tudi<br />
v okoliščinah, ki so izjemno nevarne in na meji izvedljivega. Pri<br />
tem sodelujejo s kolegi Helikopterske ekipe nujne medicinske<br />
pomoči (HNMP) pod vodstvom dr. Uroša Lampiča.<br />
Pri ministrstvu <strong>za</strong> zdravje je v letih 2003–2006 deloval pilotski<br />
projekt helikopterske nujne medicinske pomoči. Poka<strong>za</strong>l je,<br />
da Slovenija tako pomoč potrebuje, in od leta 2007 je enota s<br />
sedežem na Brniku <strong>za</strong>čela redno delovati. Istega leta je vlada z<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
7
AKTUALNO<br />
VArNOST<br />
uredbo določila policijo oz. LPE <strong>za</strong> primarnega prevoznika<br />
na področju helikopterske nujne medicinske<br />
pomoči in <strong>za</strong> sekundarnega na področju gorskega<br />
reševanja. Za nujno medicinsko pomoč LPE vse leto<br />
v vidnem delu dneva <strong>za</strong>gotavlja dežurno posadko s<br />
plovilom.<br />
Življenja rešujejo vsak dan. Pomoč pripeljejo na<br />
kraj, kjer bi bila ta drugače nemogoča, ter ponesrečence<br />
in bolne v kratkem času pripeljejo od kraja nesreče<br />
do lokacije, kjer jim je <strong>za</strong>gotovljena strokovna<br />
medicinska pomoč.<br />
Dr. Lampič je povedal, da se število intervencij<br />
iz leta v leto veča. Leta 2009 so posredovali blizu<br />
300-krat in obravnavali toliko bolnikov, tudi že dva<br />
pacienta naenkrat. V 90 odstotkih vseh intervencij<br />
je bil prevoznik LPE, v ostalih primerih pa Slovenska<br />
vojska, ker je bila v trenutku, ko je prišlo do klica,<br />
LPE <strong>za</strong>sedena z drugimi nalogami. Obravnavali so<br />
poškodbe hrbtenice, hude poškodbe glave, petina<br />
bolnikov je potrebovala umetno predihavanje,<br />
enota pa je bila udeležena tudi v reanimacijah, primerih<br />
akutne možganske kapi in v primerih, ko je<br />
šlo <strong>za</strong> akutni koronarni sindrom, ki pogosto pripelje<br />
do srčnega infarkta.<br />
Enota nujne medicinske pomoči posreduje<br />
takrat, ko zdravnik, s terena ali iz bolnišnice, sam<br />
presodi, ali potrebuje njihovo pomoč in jih potem<br />
prosi <strong>za</strong>njo. Stanje pa kaže na to, da bo v prihodnje<br />
treba uvesti ustrezni dispečerski sistem, ki bo hkrati<br />
na kraj dogodka napotil vse potrebne ekipe hkrati.<br />
Tako bi bili pacienti še prej obravnavani.<br />
Sicer pa zdravnik HNMP pokliče v več primerih,<br />
denimo v primeru težje dostopnosti reševalnega<br />
vozila, množične nesreče ali pa tudi <strong>za</strong>radi narave<br />
PRAVILNIK O VAROVANJU OGROŽENIH<br />
DELAVCEV POLICIJE<br />
Eden od ukrepov <strong>za</strong> <strong>za</strong>ščito policistov je sprejem Pravilnika<br />
<strong>za</strong> <strong>za</strong>ščito ogroženih delavcev policije. Ta je bil<br />
objavljen v Uradnem listu RS, št. 114/2009, 31. 12. 2009,<br />
veljati pa je <strong>za</strong>čel petnajsti dan po objavi ali 15. 1. 2010.<br />
poškodbe ali bolezni. Četrtino vseh intervencij predstavlja<br />
medbolnišnični transport, ko denimo bolnika prepeljejo iz regionalne<br />
bolnišnice v Klinični center v Ljubljano ali Maribor.<br />
Oba, Sušanj in dr. Lampič, sta prepričana, da bo v prihodnosti<br />
<strong>za</strong>gotovo treba tudi razmisliti o tem, kako medicinsko<br />
pomoč še nadgraditi in razširiti na območje celotne države ter<br />
tako povečati učinkovitost tovrstnega reševanja. Ocenjujeta,<br />
da bi <strong>za</strong> nemoteno delovanje in dobro pokritost celotne države<br />
potrebovali še dve enoti, mogoče tudi namensko plovilo<br />
samo <strong>za</strong> te potrebe.<br />
Foto: PGD Postojna, arhiv Policije<br />
8<br />
Z novim aktom je poenoten in prilagojen način varovanja<br />
ogroženih delavcev novim varnostnim izzivom, tako da je:<br />
− povečan nabor ukrepov <strong>za</strong> varovanje,<br />
− omogočena <strong>za</strong>ščita tudi njihovih bližnjih oz. posameznikov,<br />
ki so ogroženi <strong>za</strong>to, ker so pomagali policiji,<br />
− jasno razmejena stopnja ogroženosti,<br />
− jasna ločitev med grožnjo, ki se obravnava kot kaznivo<br />
dejanje, in prekrškom,<br />
− omogočena odprodaja tehničnih sredstev, uporabljenih<br />
pri izvedbi <strong>za</strong>ščite.<br />
V pravilniku je predpisano tudi ravnanje ogroženega delavca,<br />
ukrepanje nadrejenega, ki je obveščen o grožnji, ter<br />
delovne skupine <strong>za</strong> oceno stopnje ogroženosti in naloge SKP<br />
PU in organi<strong>za</strong>cijskih enot GPU. Pravilnik je objavljen tudi na<br />
intranetu policije.<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
NEWS<br />
GENERALNI DIREKTOR POLICIJE IN MINISTRICA ZA NOTRANJE ZADEVE<br />
OBISKALA KOPRSKE IN NOVOGORIŠKE POLICISTE<br />
Ministrica <strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve Katarina Kresal in generalni<br />
direktor policije Janko Goršek sta v sklopu rednih delovnih<br />
obiskov po posameznih policijskih upravah oktobra obiskala<br />
PU Koper, novembra pa PU Nova Gorica.<br />
Namen delovnih obiskov<br />
je predstavitev prednostnih<br />
nalog ministrstva in policije, s<br />
katerimi bomo izboljšali delovne<br />
razmere vseh policistk in<br />
policistov. Ministrica je ob tem<br />
dejala, da lahko tako »iz prve<br />
roke izvemo, s kakšnimi težavami<br />
pri delu se soočajo na posameznih<br />
policijskih upravah«.<br />
Predstavili so spremembe<br />
policijske <strong>za</strong>konodaje, reševanje<br />
kadrovske problematike,<br />
projekte racionali<strong>za</strong>cije in reorgani<strong>za</strong>cije<br />
in ustanovitev<br />
Nacionalnega preiskovalnega<br />
urada.<br />
Vodstvo obeh uprav je<br />
predstavilo stanje v posameznih<br />
enotah uprav in njihovo<br />
delo. Kot najbolj žgoč problem<br />
so izpostavili povečanje finančne<br />
kriminalitete in porast<br />
čezmejne kriminalitete, ki se je<br />
bo treba lotiti na državni ravni<br />
s podpisom ustreznih sporazumov.<br />
Soočajo pa se tudi s<br />
pomanjkanjem kadrov, s prostorsko<br />
stisko in z neustreznimi<br />
prostori.<br />
Ob koncu srečanj je ministrica<br />
povedala, da »smo nujne<br />
ukrepe <strong>za</strong> rešitev kadrovskih<br />
težav že sprejeli in jih bomo v<br />
čim krajšem času tudi izvedli«,<br />
glede neustreznih prostorov<br />
pa je <strong>za</strong>gotovila, da se bo ministrstvo<br />
trudilo <strong>za</strong>gotoviti<br />
finančna sredstva, da bi vsem<br />
<strong>za</strong>poslenim omogočili ustrezne<br />
delovne razmere.<br />
Generalni direktor policije<br />
Janko Goršek je po srečanjih<br />
izpostavil, da so »taka srečanja<br />
dobrodošla predvsem <strong>za</strong>to, da<br />
posameznim policijskim enotam<br />
predstavimo najbolj aktualne<br />
projekte, ki so pomembni<br />
<strong>za</strong> njihovo delo, in da si z izmenjavo<br />
izkušenj medsebojno<br />
pomagamo, da se stanje na<br />
posameznih policijskih enotah<br />
izboljša«.<br />
Med obiskom na koprski<br />
policijski upravi sta si ogledala<br />
tudi postajo pomorske policije<br />
in mejni prehod v Piranu ter<br />
delovanje pomorskega radarja<br />
in zbirko policijskih insignij<br />
s celega sveta. Srečala sta se<br />
tudi s predstavniki Združenja<br />
Sever Severne Primorske. V okviru<br />
obiska na novogoriški policijski<br />
upravi pa sta si ogledala<br />
policijsko postajo <strong>za</strong> izravnalne<br />
ukrepe.<br />
Besedilo in foto: Služba <strong>za</strong><br />
odnose z javnostmi MNZ<br />
POLICIJA PREVZELA 882 NEPREBOJNIH<br />
ZAŠČITNIH JOPIČEV SLOVENSKE VOJSKE<br />
Generalni direktor policije Janko Goršek je sredi novembra<br />
na ministrstvu <strong>za</strong> obrambo prevzel prvega od <strong>za</strong>ščitnih jopičev<br />
Slovenske vojske, s katerimi bomo v policiji <strong>za</strong>menjali<br />
15 in več let stare, že dotrajane policijske neprebojne jopiče.<br />
Taktičen fragmentacijski jopič mu je simbolno predal načelnik<br />
Generalštaba Slovenske vojske generalmajor mag. Alojz<br />
Šteiner. Goršek se je <strong>za</strong>nje <strong>za</strong>hvalil in poudaril, da bodo ti<br />
jopiči policiji veliko pomenili, mag. Šteiner pa je predajo<br />
ocenil kot dober primer medsebojne pomoči med organi, ko<br />
gre <strong>za</strong> varnost ljudi.<br />
Pregled neprebojnih jopičev v policiji je namreč poka<strong>za</strong>l, da<br />
je policija imela zelo veliko jopičev, starih deset in več let. Zato<br />
je v okviru razpoložljivih proračunskih sredstev že <strong>za</strong>čela z intenzivnejšo<br />
nabavo neprebojnih jopičev. Da pa bi stanje na tem<br />
področju še izboljšali, je Vlada RS 10. novembra sprejela sklep o<br />
brezplačnem prenosu jopičev Slovenske vojske na policijo.<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
Jopiči <strong>za</strong>gotavljajo ustrezno <strong>za</strong>ščito policistov pri delu. Vsi<br />
imajo tudi certificirano garancijo. Njihov proizvajalec jih bo samo<br />
še predelal, tj. na novo prevlekel, dodal napis »policija« idr.<br />
Foto: Brigita Petric<br />
9
NOVICE<br />
VArNOST<br />
ŠESTIM POLICISTOM IN TREM OBČANOM PODELILI MEDALJE POLICIJE<br />
ZA POŽRTVOVALNOST<br />
Generalni direktor policije Janko Goršek in ministrica <strong>za</strong> <strong>notranje</strong><br />
<strong>za</strong>deve Katarina Kresal sta 9. decembra šestim policistom<br />
in trem občanom podelila medalje policije <strong>za</strong> požrtvovalnost.<br />
V nagovoru ob podelitvi je generalni direktor policije dejal:<br />
»Policisti in policistke opravljate zelo <strong>za</strong>htevno delo, pri čemer<br />
se srečujete z različnimi primeri in situacijami. Deležni ste<br />
tako pohval kot tudi graj, pa čeprav v večini primerov niste pravi<br />
naslovnik. Potruditi se moramo, da strokovno opravljeno delo<br />
policistov ne bo prezrto. Opravljate tudi zelo plemenito delo, pri<br />
katerem vas vodita <strong>za</strong>konitost in strokovnost z upoštevanjem<br />
človekovih svoboščin in pravic.<br />
Dostojanstvo in veličina človeka se navadno pokažeta prav<br />
v njegovih dejanjih, v izbiri prave poti in vztrajnosti, da nikoli ne<br />
izgubi upanja. V najtežjih trenutkih, ko strokovno znanje in izkušnje<br />
opravijo le polovico dela, je v prvi vrsti treba znati biti človek.<br />
To pa je včasih veliko težje, kot se sliši.<br />
Dobri delovni rezultati me navdajajo z optimizmom. Z njimi<br />
smo upravičili <strong>za</strong>upanje, ki nam ga občani izkazujejo. Hkrati s<br />
takšnimi uspehi krepimo ugled slovenske policije. Predvsem pa<br />
takšni rezultati pozitivno vplivajo na kolektivno <strong>za</strong>vest v policiji<br />
in dvigajo motivacijo <strong>za</strong> nadaljnje delo. V teh negotovih časih jo<br />
vsekakor potrebujemo.<br />
Poslanstvo policije se izraža tudi v vrednoti, kot je <strong>za</strong>pisana v<br />
kodeksu policijske etike, da smo pogumni in odločni tudi takrat,<br />
kadar je ogroženo življenje.«<br />
10<br />
Medalje policije <strong>za</strong> požrtvovalnost, ki so jo poka<strong>za</strong>li pri<br />
reševanju ljudi ali premoženja ali pri opravljanju varnostnih<br />
nalog, so prejeli:<br />
— policista Aleš Oprešnik in Benjamin Vogrinec iz PP Slovenska<br />
Bistrica, ker sta z nesebičnim ravnanjem rešila življenje<br />
občanu, ujetemu v gorečem avtomobilu;<br />
— policist kriminalist Ivan Imperl iz SKP na PU Krško, ker je s<br />
prisebnim in požrtvovalnim ravnanjem občanu rešil življenje<br />
in obenem preprečil prometno nesrečo, ko je občanovo<br />
vozilo <strong>za</strong>čelo nenadzorovano lesti v križišče;<br />
— policista Boštjan Kastigar in Boštjan Jernejčič iz PP Trebnje,<br />
ker sta s svojim dejanjem poka<strong>za</strong>la izjemen občutek <strong>za</strong> sočloveka,<br />
saj sta kljub intervenciji <strong>za</strong>radi kršitve <strong>za</strong>znala njegovo<br />
stisko, se vrnila na kraj, mu požrtvovalno <strong>za</strong>gotovila prvo pomoč<br />
in mu rešila življenje;<br />
— občani Viktor Žerak, Jožef in Edvard Trafela, ker so s svojim<br />
nesebičnim dejanjem, s katerim so nevarnosti izpostavili tudi<br />
svoje življenje, rešili življenje udeležencu v prometni nesreči;<br />
— policist kriminalist Franc Čerpnjak iz PP Murska Sobota, ker<br />
je s svojo požrtvovalnostjo in prisebnim ravnanjem ostareli<br />
občanki, ujeti v goreči hiši, rešil življenje. Sicer pa je policist<br />
Čerpnjak v svoji poklicni karieri obravnaval že več podobnih<br />
primerov.<br />
Foto: Brigita Petric<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
NEWS<br />
NOV POLICIJSKI<br />
ČOLN P-89<br />
V Kopru smo v <strong>za</strong>četku decembra<br />
pred prvo plovbo<br />
krstili novi policijski čoln,<br />
namenjen varovanju morske<br />
meje. V spomin na<br />
uspešno izvedeno akcijo<br />
Sever, njeno 20. obletnico<br />
smo obeležili ravno v tem<br />
času, smo ga poimenovali z<br />
oznako P-89.<br />
Na pomolu pred Upravo<br />
RS <strong>za</strong> pomorstvo v Kopru so<br />
ga javnosti podrobneje predstavili<br />
direktor PU Koper Božidar<br />
Štemberger, namestnica<br />
generalnega direktorja policije<br />
in »botra« čolna mag. Tatjana<br />
Bobnar in komandir PPP Koper<br />
Zlatko Dolič.<br />
P-89 je pomembna tehnična<br />
pridobitev pomorske policije, ki<br />
bo prispevala k učinkovitejšemu<br />
varovanju modre meje ob slovenski<br />
obali. Preizkus zmogljivosti<br />
plovila je namreč poka<strong>za</strong>l, da<br />
ima čoln odlične manevrske sposobnosti.<br />
Grajen je <strong>za</strong> varno plovbo<br />
v odprtem plovnem območju,<br />
<strong>za</strong>prta kabina pa omogoča njegovo<br />
uporabo ob vsakem vremenu.<br />
Na čolnu je tudi zmogljiv<br />
navigacijski sistem, ki omogoča<br />
sledenje več različnim plovilom<br />
hkrati. Nakup čolna je sofinancirala<br />
Evropska unija iz sredstev<br />
Sklada <strong>za</strong> meje, in sicer je bilo iz<br />
tega vira pridobljenih 75 % sredstev,<br />
ostalo je financirala Slovenija<br />
iz državnega proračuna. Ob<br />
tej priložnosti je bila izdana tudi<br />
posebna poštna znamka.<br />
Policisti postaje pomorske<br />
policije bodo poslej izvajali nadzor<br />
državne meje na t. i. modri<br />
meji s štirimi plovili. Želimo jim<br />
mirno morje.<br />
Foto: Brigita Petric<br />
POSKUSNO UVEDEN NOV KONCEPT<br />
NADZORA CESTNEGA PROMETA<br />
ZDRUŽENJE SEVER POSTALO ČLAN SVETOVNE<br />
VETERANSKE FEDERACIJE<br />
Generalni direktor policije Janko Goršek in direktor<br />
PU Celje mag. Karol Turk sta ministrici <strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve<br />
Katarini Kresal decembra predstavila nov koncept<br />
nadzora cestnega prometa, ki bo s 1. januarjem<br />
2010 poskusno uveden na območju celjske policijske<br />
uprave.<br />
Direktor PU Celje je povedal, da projekt prinaša večjo<br />
navzočnost policistov na obremenjenih relacijah ter učinkovitejše<br />
ugotavljanje najhujših kršitev s poudarkom na<br />
alkoholu in hitrosti. Policisti bodo še posebej pozorni na<br />
objestneže v cestnem prometu in na večkratne kršitelje.<br />
Generalni direktor policije je dodal, da število ukrepov<br />
in odrejenih preizkusov alkoholiziranosti ni merilo učinkovitosti<br />
policije, <strong>za</strong>to bodo poostreni nadzori policistov<br />
v prihodnje veliko bolj problemsko usmerjeni. Tako direktorji<br />
policijskih uprav in komandirji policijskih postaj v prihodnje<br />
ne bodo ocenjeni glede na število izdanih plačilnih<br />
nalogov, ampak bodo odgovarjali <strong>za</strong> oblikovanje prometnovarnostne<br />
politike na svojem območju.<br />
Po besedah ministrice je <strong>za</strong> izboljšanje varnosti na cestah<br />
in <strong>za</strong> zmanjšanje števila najhujših prometnih nesreč<br />
potrebna sprememba miselnosti udeležencev v cestnem<br />
prometu in tudi dela policije na področju prometne varnosti.<br />
Združenje Sever je bilo sprejeto v Svetovno veteransko<br />
federacijo (World Veterans Federation (WVF)) na<br />
<strong>za</strong>sedanju njene skupščine, ki je bilo oktobra v Koebenhavnu<br />
na Danskem. Tako smo postali četrta veteranska<br />
organi<strong>za</strong>cija iz Slovenije, ki je včlanjena v to<br />
svetovno veteransko asociacijo.<br />
Pred nami so bili včlanjeni Zve<strong>za</strong> združenj borcev<br />
<strong>za</strong> vrednote NOV (ZZBV NOV), Zve<strong>za</strong> društev vojnih<br />
invalidov Slovenije (ZDVIS) in Zve<strong>za</strong> veteranov vojne<br />
<strong>za</strong> Slovenijo (ZVVS). Naše članstvo je posebnost, saj<br />
smo edina nacionalna policijska veteranska organi<strong>za</strong>cija<br />
v svetu, ki ji je WVF pripoznala posebno vlogo v vojni<br />
<strong>za</strong> Slovenijo.<br />
Pri našem včlanjevanju smo bili deležni nesebične<br />
podpore in pomoči vseh treh članic WVF iz Slovenije. Posebna<br />
<strong>za</strong>hvala gre ZDVIS in ZVVS, ki sta k naši vlogi <strong>za</strong><br />
sprejem prispevali pismi podpore, ter slovenskim delegatom<br />
dr. Bojanu Potočniku (ZZBV NOV), Jožetu Romšaku<br />
iz (ZDVIS), Mitji Jankoviču in Marjanu Grabnarju (oba<br />
ZVVS), ki so se udeležili <strong>za</strong>sedanja te generalne skupščine<br />
in tam lobirali <strong>za</strong> naš sprejem.<br />
Besedilo: Anton Pozvek<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
11
NOVICE<br />
VArNOST<br />
POLICIJSKE VRSTE<br />
OKREPLJENE Z NOVIMI<br />
POLICISTKAMI IN POLICISTI<br />
Pred generalnim direktorjem policije<br />
Jankom Gorškom je dan pred božičem<br />
slovesno <strong>za</strong>priseglo 200 novih policistk<br />
in policistov, in sicer 121 policistk in policistov<br />
ter 79 policistk in policistov nadzornikov<br />
državne meje. Slednji bodo<br />
skrbeli <strong>za</strong> varovanje državne meje in EU<br />
pred vdorom mednarodnega kriminala in<br />
ilegalnimi migracijami, prvi pa bodo odgovorni<br />
še <strong>za</strong> vse druge <strong>za</strong>htevne naloge<br />
na številnih področjih policijskega dela,<br />
s katerimi <strong>za</strong>gotavljamo varnost prebivalcev<br />
v Sloveniji. Po <strong>za</strong>prisegi so dobili<br />
status policista in so bili razporejeni na<br />
policijske postaje po vsej državi.<br />
Generalni direktor policije je vsem »novopečenim«<br />
policistkam in policistom najprej<br />
izrekel dobrodošlico v slovenski policiji,<br />
čestital <strong>za</strong> uspešno <strong>za</strong>ključeno šolanje in<br />
<strong>za</strong>želel veliko uspehov na njihovi poklicni<br />
poti. Dejal jim je: »Sposobni in pri<strong>za</strong>devni<br />
posamezniki boste kos vsem <strong>za</strong>htevam tega<br />
težkega, vendar lepega, <strong>za</strong>nimivega in<br />
pomembnega poklica. Uspešno ga boste<br />
opravljali le z <strong>za</strong>vestjo, da ste v službi ljudi,<br />
ki jih varujete in ščitite. /…/ S profesionalnim<br />
in nesebičnim delom, z vztrajnostjo in<br />
predanostjo svojemu poklicu ter zglednim<br />
obnašanjem tako v službi kot doma si boste<br />
pridobili <strong>za</strong>upanje ljudi. Občani namreč<br />
pričakujejo razumevanje <strong>za</strong> svoje varnostne<br />
probleme, želijo si odprtih, poštenih in<br />
prijaznih policistk in policistov,« in dodal:<br />
»Seveda pa se morate poleg odgovornosti<br />
do občanov <strong>za</strong>vedati tudi odgovornosti do<br />
sebe in svojih sodelavcev ter etične drže. Nikoli<br />
ne <strong>za</strong>nemarite pomena medsebojnega<br />
spoštovanja, podpore, odprte in iskrene komunikacije,<br />
partnerskega odnosa in solidarnosti,<br />
timskega dela ter pripadnosti svojemu<br />
kolektivu. Le tako se boste lahko <strong>za</strong>nesli<br />
drug na drugega.«<br />
Generalni direktor policije in direktor<br />
Policijske akademije mag. Franc Kosmač sta<br />
najboljšima kandidatoma obeh skupin podelila<br />
nagradi. Najboljši kandidat 9. generacije<br />
je Darijo Levačič, najboljša kandidatka<br />
4. skupine kandidatk in kandidatov <strong>za</strong> policiste<br />
<strong>za</strong> nadzor državne meje pa je Urška<br />
Okorn.<br />
Vsem, ki so uspešno opravili izpite, je čestital<br />
tudi ravnatelj Šole <strong>za</strong> policiste Marko<br />
Podlesnik. »Ponosni smo na vas in veseli, da<br />
v slovensko policijo sprejemamo takšne sodelavce.<br />
Želimo si, da bi s takšno <strong>za</strong>vzetostjo<br />
nadaljevali svoje poslanstvo tudi v prihodnje,«<br />
jim je dejal. Znanje, ki so ga kandidati<br />
obeh skupin pridobili v šoli, je sicer dober temelj<br />
<strong>za</strong> strokovno in <strong>za</strong>konito delo, vendar ga<br />
bodo morali nenehno nadgrajevati, je še poudaril<br />
Podlesnik, saj jim bo to dalo gotovost,<br />
samo<strong>za</strong>vest in suverenost, ki je pri izvajanju<br />
policijskih postopkov nadvse potrebna.<br />
»Spoštovani generalni direktor policije,<br />
v imenu Policijske akademije vam danes<br />
predajam 200 novih policistk in policistov<br />
ter policistk in policistov <strong>za</strong> nadzor državne<br />
meje,« je dejal ravnatelj Šole <strong>za</strong> policiste in v<br />
zrak je poletela množica policijskih »šapk«.<br />
Foto: Brigita Petric<br />
SREČNO VOŽNJO, BREZ ALKOHOLA!<br />
Srečno vožnjo, brez alkohola! je bil naslov preventivne akcije,<br />
ki smo jo na martinovo policisti PP Murska Sobota izvedli skupaj<br />
z Zavodom <strong>za</strong> zdravstveno varstvo in pomurskimi osnovnimi<br />
šolami.<br />
V okviru akcije smo opravljali kontrolo cestnega prometa, pri čemer<br />
smo voznike preizkušali tudi z alkotestom. Nato so osnovnošolci<br />
OŠ II Murska Sobota pod vodstvom svojih mentorjev in učiteljev vsakemu<br />
vozniku izročili izbrano likovno delo. Ob tem so mu <strong>za</strong>želeli:<br />
»Srečno vožnjo, brez alkohola!«<br />
Med akcijo smo skupaj z učenci voznikom razdelili 70 likovnih<br />
del, ki so se jih prejemniki zelo razveselili. Akcija je uspela; nihče od<br />
voznikov, ki smo jih preizkusili z alkotestom, ni vozil pod vplivom alkohola.<br />
Besedilo: Tomaž Trajbarič<br />
Foto: Jadranka Jovanovič<br />
12<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
NEWS<br />
Ob dnevu spomina na mrtve so delavci policije in ministrstva <strong>za</strong> <strong>notranje</strong><br />
<strong>za</strong>deve položili vence v spomin padlim policistom v vojni <strong>za</strong> Slovenijo.<br />
Ljubljanski policisti septembra prejeli 20 novih koles. (Foto: Vinko Stojnšek)<br />
Leta 1991 so člani družine Bergauer <strong>za</strong>radi možnosti napada JLA na objekte<br />
takratne milice na svoji domačiji na Hočkem Pohorju hranili orožje in strelivo<br />
oddelka milice Maribor Tabor. V spomin na to dejanje sta predsednik PVD<br />
Sever Maribor in župan občine Hoče–Slivnica na domačiji odkrila spominsko<br />
ploščo. (Foto: PVD Sever Maribor)<br />
Člani Združenja zbiralcev so uresničili večletno idejo pomočnika komandirja<br />
PP Črnomelj Petra Županca in izdelali stenski koledar s fotografijami prevoznih<br />
sredstev nekdanje milice in miličnikov pri delu. (Foto: Peter Županc)<br />
Policija je septembra Muzeju novejše zgodovine podarila 30 kosov orožja iz<br />
preteklih vojn. (Foto: Nina Djordjević)<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
V Gallusovi dvorani Cankarjevega doma je Policijski orkester 22. bra leto <strong>za</strong>ključil s tradicionalnim božično-novoletnim koncertom. (Foto:<br />
decem-<br />
Brigita Petric)<br />
13
NOVICE<br />
VArNOST<br />
OB ZAKLJUČKU PROJEKTA POLICIST LEON SVETUJE RAZSTAVILI<br />
NAJBOLJŠE PRISPEVKE IN NAGRADILI UČENCE<br />
V <strong>za</strong>četku oktobra smo pripravili <strong>za</strong>ključno prireditev <strong>za</strong> učence in učenke, ki so v šolskem letu 2008/2009 kot petošolci vse<br />
leto sodelovali v projektu Policist Leon svetuje.<br />
Potem ko je bil projekt prvič<br />
izveden na Koroškem, smo<br />
ga <strong>za</strong>radi velikega uspeha med<br />
učenci ter podpore staršev in<br />
učiteljev v naslednjem šolskem<br />
letu razširili na celotno območje<br />
Slovenije. Vse leto so učenci<br />
skupaj z vodjem varnostnega<br />
okoliša in svojimi mentorji, učitelji,<br />
starši obravnavali različne<br />
varnostne vsebine in izpolnjevali<br />
naloge v delovnem zvezku<br />
Policist Leon svetuje.<br />
V okviru projekta smo razpisali<br />
tudi nagradni natečaj <strong>za</strong><br />
najboljši spis, risbo ali pesem<br />
na teme: Moja izkušnja s policistom,<br />
Kako varen sem na cesti,<br />
Ostal sem brez denarnice, mobitela,<br />
ure. Skupno smo prejeli<br />
315 izvirnih prispevkov: spisov,<br />
pesmic, slik v različnih tehnikah,<br />
stripov, plakatov, celo nekaj<br />
lutk in glinastih figuric, ki jih<br />
je izdelalo približno 355 učenk<br />
in učencev iz 52 osnovnih šol.<br />
Zakaj le približno Nekateri izdelki<br />
so bili kolektivno delo,<br />
<strong>za</strong>to njihovim avtorjem nismo<br />
mogli podeliti glavnih nagrad,<br />
tako sta dva razreda II. OŠ Murska<br />
Sobota, ki sta posnela dva<br />
odlična filma, po pošti prejela<br />
nekaj skupinskih nagrad.<br />
Prispevke je ocenila komisija<br />
šestih članov iz različnih<br />
služb v policiji. Ocenjevali smo<br />
izvirnost, ustvarjalnost, domiselnost,<br />
kakovostno izdelavo<br />
izdelka, pri pisnih izdelkih tudi<br />
spretnost pri ubesedovanju in<br />
besedni <strong>za</strong>klad. V Policijski akademiji<br />
smo razstavili 47 najboljših<br />
izdelkov, katerih avtorice in<br />
avtorji so na <strong>za</strong>ključni prireditvi<br />
prejeli nagrade <strong>za</strong> najboljša dela.<br />
Prvih devet avtorjev in avtoric<br />
pa smo oktobra in novembra<br />
nagradili z vožnjo s policijskim<br />
helikopterjem, s policijskim<br />
čolnom in poskusom jahanja<br />
službenega konja policije.<br />
Foto: Monika Golob, Brigita Petric<br />
in Zdenka Zabukovec<br />
14<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
NEWS<br />
ZA MLADOST BREZ DROG<br />
Na Osnovni šoli dr. Bogomirja Magajne v Divači je v <strong>za</strong>četku<br />
oktobra že drugo leto <strong>za</strong>pored potekala <strong>za</strong>ključna prireditev<br />
preventivne akcije Za mladost brez drog, ki jo organizira Zavod<br />
Pelikan.<br />
Na prireditvi, namenjeni učencem vseh razredov OŠ dr. Bogomirja<br />
Magajne in podružničnih osnovnih šol Senožeče in Vreme,<br />
so sodelovali tudi komandir PPIU Nova Gorica Alojz Žerak, policisti<br />
PP Sežana ter predstavniki občine Divača in Zavoda <strong>za</strong> gasilno in<br />
reševalno službo Sežana.<br />
Namen prireditve je bil seznaniti učence z dejavniki tveganja<br />
ob uživanju prepovedanih ali škodljivih substanc in posledicami<br />
njihovega uživanja. Vzporedno so po triadah potekale različne delavnice,<br />
v katerih so sodelovali: Cveto Kokalj, kriminalist v SKP PU<br />
Koper (delavnica na temo vrstniškega nasilja), Sebastjan Mrak in<br />
Miran Gorenšek, policista EVSP PU Koper (prikaz dela s službenimi<br />
psi), Niko Kajtna in Janko Šenkinc, vodji policijskih okolišev PP<br />
Sežana (delavnica na temo Kako varno čez cesto in predstavitev<br />
policijske opreme), Simon Kastelic, policist – inštruktor PPP Koper,<br />
EVROPSKI TEDEN MOBILNOSTI<br />
Osrednja tema Evropskega tedna mobilnosti, ki je septembra potekal<br />
v enaindvajsetih slovenskih občinah, je bila Dobra klima<br />
mojega mesta. Številna mesta in kraji so del svojih ulic <strong>za</strong>prli <strong>za</strong><br />
avtomobile in tako opozorili na podnebne spremembe, ki jih povzročajo<br />
izpuhi avtomobilov in njihova nesmotrna uporaba. Pri<br />
spremljevalnih prireditvah so seveda sodelovali tudi policisti.<br />
in Peter Kolenc, vodja policijskega okoliša PP Sežana (delavnica na<br />
temo Varna uporaba in vožnja s kolesi z motorjem in motornimi<br />
kolesi), Roman Starman in ostali, vodniki reševalnih psov Društva<br />
<strong>za</strong> reševalne pse Burja in Enote reševalnih psov Nova Gorica (prikaz<br />
dela reševalnih psov), Jana Brajdih, zdravnica iz Zdravstvenega<br />
doma Sežana (delavnica na temo Postopki reševanja ob preveliki<br />
količini drog), Zvone Žnidaršič, Zavod Pelikan (Nevarnost alkohola<br />
in drog v prometu) in podjetje Jumicar (delavnica na temo Osnovna<br />
kultura v cestnem prometu, gibanje ob cesti oziroma na prometnih<br />
površinah).<br />
Po <strong>za</strong>ključku delavnic je na parkirišču pri Zdravstvenem domu<br />
Divača potekala skupna akcija, in sicer reševanje prometne nesreče<br />
s telesnimi poškodbami, pri katerem so sodelovali sežanska<br />
zdravstveni dom ter <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> gasilno in reševalno službo, policisti<br />
PP Sežana in prostovoljni gasilski društvi Divača in Senožeče.<br />
Sledilo je gasilsko tekmovanje, ki so se mu pridružili tudi vrhunski<br />
športniki, <strong>za</strong>posleni v policiji: plavalca Matjaž Markič in Emil<br />
Tahirović ter atlet Matic Osovnikar.<br />
Prireditev se je <strong>za</strong>ključila z obiskom skupnosti Srečanje, don<br />
Pierinove komune v Vremskem Britofu, ki deluje pod okriljem Zavoda<br />
Pelikan.<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
Besedilo in foto: Peter Kolenc<br />
Policisti iz PU Murska Sobota so ob evropskem tednu mobilnosti<br />
sodelovali s številnimi vrtci in šolami. Ob tem so se pogovarjali<br />
predvsem o mobilnosti in bolj zdravih in ekoloških načinih prevo<strong>za</strong>,<br />
otroke pa so spodbujali tudi k uporabi kolesarske čelade. Na različnih<br />
delavnicah so pod ustvarjalnimi otroškimi rokami nastali <strong>za</strong>nimivi izdelki,<br />
pove<strong>za</strong>ni s kolesarji in njihovo udeležbo v cestnem prometu.<br />
Ob <strong>za</strong>ključku evropskega tedna mobilnosti v Novi Gorici so se<br />
občinskemu svetu <strong>za</strong> preventivo in vzgojo v cestnem prometu, številnim<br />
posameznikom, šolskim in drugim ustanovam pridružili tudi<br />
novogoriški policisti. Policistka kolesarka in vodja policijskega okoliša<br />
sta obiskovalcem na prireditvenem prostoru svetovala glede<br />
varne vožnje s kolesom in jim delila različne zloženke s preventivno<br />
vsebino. Obiskovalci pa so se na kolesarskem poligonu lahko preizkusili<br />
v spretnostni vožnji s kolesom.<br />
Pestro je bilo tudi v Mariboru. Predstavile so se nekatere osnovne<br />
šole in vrtci, mariborska zve<strong>za</strong> prijateljev mladine je pripravila različne<br />
ustvarjalne delavnice in predstave, na prireditvi pa so seveda<br />
sodelovali tudi mariborski policisti, ki so pripravili poligon in v živo<br />
izvajali igrico Človek, ne jezi se, povzeto iz preventivnega projekta<br />
Varno na poti v šolo. Avtorja nagrajenega preventivnega projekta<br />
Varno na poti v šolo sta projekt nadgradila, izdelala rekvizite in tako<br />
prenesla igro v živo okolje, kar je navdušilo otroke in gledalce, ki so z<br />
bučnim navijanjem spodbujali otroke pri igri.<br />
Besedilo in foto: Tomaž Trajbarič, Štefan Abraham,<br />
Dean Božnik in Branko Zupanič<br />
15
NOVICE<br />
VArNOST<br />
POLICIJA JE V TREH MESECIH SODELOVALA NA ŠESTIH<br />
VEČJIH PREVENTIVNIH IN PROMOCIJSKIH PRIREDITVAH<br />
Najprej smo se v policiji predstavili na Automotor showu, največji avtomobilistični prireditvi<br />
v Sloveniji, ki je med 4. in 6. septembrom potekala na Gospodarskem razstavišču<br />
v Ljubljani. Razstavili smo policijsko opremo in službena vozila, kot sta motorno<br />
kolo in kombi <strong>za</strong> ogled krajev kaznivih dejanj, ter sredstva <strong>za</strong> nadzor hitrosti, npr. vozilo<br />
z videonadzornim sistemom provida, merilnik hitrosti idr.<br />
Festival <strong>za</strong> tretje življenjsko obdobje<br />
Automotor show<br />
16<br />
Obiskovalci so lahko preizkusili svoje<br />
spretnosti na simulatorju varne vožnje z<br />
motornim kolesom, pri tem pa jim je pomagal<br />
tudi policist inštruktor varne vožnje.<br />
Kriminalistični tehnik je predstavil opremo<br />
<strong>za</strong> ogled kraja kaznivega dejanja, policisti<br />
prometniki pa so skupaj z gasilci, reševalci<br />
in avtovleko pri simulaciji prometne nesreče<br />
prika<strong>za</strong>li, kako obravnavamo hude prometne<br />
nesreče.<br />
Vodje policijskega okoliša, kriminalist <strong>za</strong><br />
področje preventive in inštruktor varne vožnje<br />
so obiskovalcem svetovali o preventivnih<br />
ukrepih <strong>za</strong> večjo osebno varnost, <strong>za</strong>ščito<br />
pred vlomi in tatvinami v vozila, varnost v<br />
cestnem prometu itd.<br />
Poleg tega se je bilo ob napotkih izkušenih<br />
policistov specialne enote mogoče<br />
preizkusiti tudi v streljanju na elektronskem<br />
simulatorju, kjer se je gnetlo ne le veliko fantov,<br />
ampak tudi deklet. Čez čas se obiskovalci<br />
niso želeli le preizkusiti v podiranju tarč, temveč<br />
pri tem celo izboljšati svoj čas. Z različnimi<br />
vragolijami jih je <strong>za</strong>baval tudi službeni<br />
pes Arni, njegov vodnik pa je odgovarjal na<br />
vprašanja s tega področja policijskega dela.<br />
Otroški ba<strong>za</strong>r<br />
Prav tako na Gospodarskem razstavišču<br />
v Ljubljani je bila med 10. in 13. septembrom<br />
izobraževalno-sejemska prireditev Otroški<br />
ba<strong>za</strong>r, namenjena predvsem otrokom in mladostnikom,<br />
in tudi tu smo predstavili različna<br />
področja pestrega policijskega dela. Med<br />
preventivnimi vsebinami smo letos posebno<br />
pozornost namenili prometni varnosti.<br />
Na razstavnem prostoru policije so si<br />
mladi radovedneži lahko ogledali službeno<br />
opremo in različna policijska vozila, vse dni<br />
sejma pa so jim policisti svetovali o varnosti<br />
in odgovarjali na številna vprašanja. Najmlajši<br />
so lahko sodelovali tudi v nagradnem<br />
žrebanju. Med 454 pravilnimi odgovori smo<br />
nato izžrebali trideset otrok, ki so <strong>za</strong> nagrado<br />
prejeli plišastega medvedka policista. Med<br />
drugim smo predstavili službene živali policije<br />
ter delo policistov vodnikov službenih<br />
psov in konjenikov. Najmlajše obiskovalce je<br />
ponovno navdušil policijski kuža Arni.<br />
Festival <strong>za</strong> tretje življenjsko obdobje, letos<br />
deveti po vrsti, je potekal med 30. septembrom<br />
in 2. oktobrom v Cankarjevem<br />
domu v Ljubljani. V t. i. parku varnosti smo<br />
obiskovalcem svetovali o <strong>za</strong>ščiti pred vsakršnim<br />
nasiljem, saj so zlasti starostniki med<br />
najbolj ranljivimi oz. ogroženimi skupinami<br />
prebivalstva. Na razstavnem prostoru in v<br />
okviru več predavanj so policistke in policisti<br />
obiskovalcem vseh generacij in starosti<br />
svetovali, kaj lahko storijo <strong>za</strong> svojo varnost v<br />
vsakdanjem življenju, od <strong>za</strong>varovanja svoje<br />
lastnine do varne udeležbe v prometu. Pri<br />
tem so jih opo<strong>za</strong>rjali na večjo vidnost in jim<br />
delili odsevne trakove.<br />
13. oktobra je svoja vrata odprla Študentska<br />
arena, največja izobraževalno-sejemska<br />
prireditev <strong>za</strong> mlade. V treh dneh je<br />
na Gospodarskem razstavišču policija že<br />
deseto leto <strong>za</strong>pored predstavila različna področja<br />
policijskega dela, policijsko opremo<br />
in vozila. Veliko <strong>za</strong>nimanja je bilo <strong>za</strong> vozilo z<br />
videonadzornim sistemom provida in kombi<br />
<strong>za</strong> ogled kaznivih dejanj ter <strong>za</strong> spretnostno<br />
vožnjo policista z motornim kolesom. Podo-<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
NEWS<br />
prostor sta bila ravno pravšnja tudi <strong>za</strong> prikaz<br />
reševanja ponesrečenca s helikopterjem<br />
letalske policijske enote, <strong>za</strong>nimiva pa je bila<br />
tudi razstavljena zbirka policijskih insignij z<br />
vsega sveta.<br />
Da bi se <strong>za</strong>vest o zdravem življenjskem<br />
slogu in varnosti v cestnem prometu še naprej<br />
krepila, je fundacija Z glavo na <strong>za</strong>bavo<br />
organizirala serijo desetih prireditev, na katerih<br />
so, tako kot že vrsto let doslej, sodelovali<br />
tudi policisti. Na prireditvah, ki so potekale<br />
vsako soboto med 19. septembrom in<br />
Študentska arena<br />
bno kot na drugih prireditvah so lahko obiskovalci<br />
tudi tokrat »vozili« motorno kolo na<br />
simulatorju. Policisti kriminalisti so mladim<br />
poka<strong>za</strong>li vzorce nekaterih prepovedanih<br />
drog in pojasnili, kako škodljive posledice<br />
ima lahko njihovo uživanje. S pripadniki gorske<br />
in letalske policijske enote smo prika<strong>za</strong>li<br />
reševanje ponesrečenca s policijskim helikopterjem.<br />
Prika<strong>za</strong>li smo tudi uporabo službenega<br />
psa <strong>za</strong> iskanje prepovedanih drog in<br />
<strong>za</strong> splošno uporabo z nagobčnikom ter varnostni<br />
pregled in varnostni postopek. Svoje<br />
delo so predstavili tudi policisti, ki sodelujejo<br />
v mednarodnih civilnih misijah, in policisti<br />
specialne enote z bojnim oklepnim vozilom.<br />
Več kot 200 mladih obiskovalcev je izpolnilo<br />
nagradni vprašalnik; med njimi smo izžrebali<br />
trideset nagrajencev.<br />
Letos so Dnevi <strong>za</strong>ščite in reševanja potekali<br />
v Novem mestu. V sistemu varstva pred<br />
raznimi nesrečami je tudi slovenska policija,<br />
ki se je ob sodelovanju v reševalni vaji Krka<br />
2009 predstavila na velikem razstavnem<br />
prostoru, prvič na prostem. Med 15. in 17.<br />
oktobrom smo poleg dela prometne, kriminalistične<br />
in mejne policije predstavili še<br />
dejavnosti specialne, posebne policijske in<br />
letalske policijske enote, vodnikov službenih<br />
psov in policistov konjenikov ter dejavnosti<br />
v mednarodnih civilnih misijah.<br />
Obiskovalcem smo svetovali o varni<br />
udeležbi v prometu tako pešcev in kolesarjev<br />
kot voznikov motornih vozil, pa tudi o<br />
ukrepih <strong>za</strong> večjo osebno varnost in varnost<br />
premoženja. Mogoče se je bilo preizkusiti v<br />
streljanju na elektronskem strelišču ali v varni<br />
vožnji na simulatorju vožnje z motornim<br />
kolesom, poleg tega smo prika<strong>za</strong>li izvajanje<br />
policijskih postopkov v praksi. Policista, ki<br />
sta zbranim večkrat poka<strong>za</strong>la, kako se lahko<br />
z uporabo samoobrambnih prijemov<br />
obranita napada, sta požela bučne aplavze.<br />
Zelo oblegana sta bila tudi policist motorist<br />
in policist kriminalist. Slednji je imel veliko<br />
dela z odvzemom prstnih odtisov, ki so si jih<br />
otroci z veseljem odnesli domov. Vreme in<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
Dnevi <strong>za</strong>ščite in reševanja<br />
Z glavo na <strong>za</strong>bavo<br />
28. novembrom v Mercatorjevih trgovskih<br />
centrih po vsej Sloveniji, je sodelovalo več<br />
kot 50 policistov, kriminalistov in drugih<br />
delavcev policije. Sproščeni in <strong>za</strong>bavni preventivni<br />
dogodki, namenjeni predvsem družinam<br />
z majhnimi otroki, so kmalu poka<strong>za</strong>li,<br />
da ima ideja o zdravem preživljanju prostega<br />
časa in <strong>za</strong>bavah brez alkohola veliko podporo<br />
med ljudmi. Prireditve, ki so navduševale<br />
obiskovalce po celi Sloveniji, so uspešno krepile<br />
<strong>za</strong>vest o pomenu prometne varnosti, saj<br />
so policisti in policistke obiskovalcem predstavili<br />
svoje delo in opremo, jim svetovali o<br />
varnosti cestnega prometa, mladim poka<strong>za</strong>li<br />
vzorce prepovedanih drog, predstavili simulator<br />
vožnje z motornim kolesom idr.<br />
Na vseh prireditvah so sodelovali tudi<br />
predstavniki Sveta <strong>za</strong> preventivo in vzgojo<br />
v cestnem prometu. Tu so bili še predstavniki<br />
Generacije Nulanula, čarodej, žonglerka<br />
in klovnesa ter številni drugi animatorji,<br />
ki so ves čas <strong>za</strong>bavali najmlajše in skrbeli<br />
<strong>za</strong> pestro dogajanje na odru. Takšne prireditve<br />
so z vidika preventivnega delovanja<br />
izjemno učinkovite, saj spodbujajo tesno sodelovanje<br />
med pristojnimi institucijami, njihova<br />
pozitivna naravnanost in sproščen pristop<br />
pa prispevata k lažjemu reševanju težav<br />
<strong>za</strong>radi zlorab alkohola in prepovedanih drog<br />
ter učinkovitejšemu opo<strong>za</strong>rjanju na nezdružljivost<br />
psihoaktivnih substanc z udeležbo v<br />
cestnem prometu.<br />
Foto: Nina Djordjević, Alenka Drenik,<br />
Monika Golob in Brigita Petric<br />
17
NOVICE<br />
VArNOST<br />
VARNO – ZA ŽIVLJENJE S KRANJSKIMI<br />
POLICISTI<br />
Na parkirnem prostoru Mercator Centra Kranj Primskovo je bila<br />
19. septembra preventivna prireditev Varno – <strong>za</strong> življenje, pri<br />
kateri je sodelovala tudi kranjska policijska postaja.<br />
Na prireditvi, ki je bila tudi<br />
priložnost <strong>za</strong> preverjanje<br />
usklajenosti delovanja služb<br />
v primeru hujše prometne<br />
nesreče, so se predstavile<br />
ključne službe <strong>za</strong> <strong>za</strong>varovanje<br />
življenja in premoženja. Prireditev<br />
je odprl policist motorist<br />
PPP Kranj, ki je poka<strong>za</strong>l spretnostno<br />
vožnjo. Program se je<br />
nadaljeval z demonstracijo<br />
reševanja voznika motornega<br />
kolesa, udeleženega v prometni<br />
nesreči.<br />
Veliko pozornosti so pritegnili<br />
vodniki službenih psov,<br />
ki so predstavili tri načine uporabe<br />
psov: ko kršitelj napade<br />
policista, odkrivanje eksploziva<br />
v vozilu in uporabo službenega<br />
psa <strong>za</strong> nevtrali<strong>za</strong>cijo<br />
storilca kaznivega dejanja, ki<br />
uporablja strelno orožje.<br />
Med prireditvijo so potekale<br />
delavnice, na katerih so<br />
vse službe predstavile svoje<br />
delo, Center <strong>za</strong> socialno delo<br />
Kranj pa je skupaj s PP Kranj<br />
predstavil problematiko nasilja<br />
v družini. Svet <strong>za</strong> preventivo<br />
in vzgojo v cestnem<br />
prometu Kranj je organiziral<br />
poligona ''jumni car'' in ''kolesarček'',<br />
kjer so najmlajši<br />
preizkusili svoje spretnosti in<br />
poznavanje cestnoprometnih<br />
pravil, animiral pa jih je čarovnik<br />
Grega. Avotošola, ki je<br />
redna gostja preventivnih prireditev,<br />
je demonstrirala <strong>za</strong>viranje<br />
v sili, izogibanje oviri ob<br />
morebitni nevarnosti in varno<br />
vožnjo otrok, obiskovalci pa<br />
so lahko pod strokovnim nadzorom<br />
inštruktorja svoje spretnosti<br />
preizkusili na poligonu.<br />
Gasilsko reševalna služba<br />
Kranj je predstavila načine<br />
gašenja različno vnetljivih in<br />
gorljivih snovi ter gašenje vozila,<br />
ki je udeleženo v prometni<br />
nesreči. Zdravstveni dom<br />
Kranj je z izurjeno ekipo predstavil<br />
ukrepanje ob <strong>za</strong>stoju srca,<br />
vključno z defibrilatorjem,<br />
ki naj bi v bližnji prihodnosti<br />
postal obvezna oprema tudi v<br />
vozilih.<br />
Dober uvod v veliki finale<br />
preventivne prireditve – simulacija<br />
prometne nesreče z uporabo<br />
helikopterja – je bil prikaz<br />
načina, kako poklicati v nujnih<br />
primerih (predstavitev poteka<br />
komunikacije, pomembnih<br />
elementov sporočanja, najpogostejših<br />
napak itd.).<br />
Sodelujoče službe so skušale<br />
prikaz prometne nesreče<br />
dveh vozil čimbolj približati<br />
dejanskim okoliščinam hude<br />
prometne nesreče. V ''prometni<br />
nesreči'' je ostal ukleščen<br />
hudo poškodovan otrok.<br />
Policisti so kraj <strong>za</strong>varovali in<br />
izvedli ogled, gasilci pa so<br />
ponesrečenca iz vozila izre<strong>za</strong>li.<br />
Hkrati so ponesrečencem<br />
<strong>za</strong>gotovili nujno medicinsko<br />
pomoč.<br />
V tem času je z Letališča<br />
Jožeta Pučnika Ljubljana prispel<br />
tudi policijski helikopter<br />
z dodatno ekipo nujne medicinske<br />
pomoči, ki je hudo ponesrečenega<br />
otroka prepeljala<br />
v bolnišnico, obiskovalcem<br />
pa je bil omogočen tudi ogled<br />
helikopterja in opreme.<br />
Prireditev je ob bogati medijski<br />
podpori zelo uspela, želja<br />
vseh, ki so sodelovali, pa je,<br />
da bi postala tradicionalna.<br />
Besedilo in foto:<br />
Damjan Bertoncelj<br />
OB MEDNARODNEM DNEVU BELE PALICE<br />
Ob mednarodnem dnevu bele palice, ki je 15. oktobra,<br />
sta člane medobčinskega društva slepih in slabovidnih<br />
iz Novega mesta obiskala predstavnika PU Novo mesto<br />
ter jih opozorila na pomen samo<strong>za</strong>ščitnega ravnanja in<br />
skrbi <strong>za</strong> lastno varnost.<br />
Darko Fifolt iz SKP PU Novo mesto in Andrej Novak iz PP<br />
Novo mesto sta velikemu številu članov na dveh predavanjih<br />
svetovala, kako naj ravnajo samo<strong>za</strong>ščitno, da ne bodo žrtve<br />
kaznivih dejanj. Govorili so o uličnih ropih, tatvinah, vlomih<br />
ipd. ter o varni udeležbi v cestnem prometu, temah, ki so <strong>za</strong><br />
slepe in slabovidne še toliko pomembnejše. Predavanje se je<br />
razvilo v pogovor, v katerem sta inšpektorja odgovorila na<br />
veliko vprašanj.<br />
Besedilo: Alenka Drenik<br />
18<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
NEWS<br />
OTROK POLICIST ZA EN DAN<br />
Policisti so v sodelovanju z osnovnimi šolami od oktobra do<br />
decembra izvedli preventivni projekt Otrok policist <strong>za</strong> en dan.<br />
Tako so policijske postaje po vsej Sloveniji v svoje vrste sprejele<br />
nove ''pomočnike''.<br />
''Vozniško in prometno, prosim,'' so ponavljali ''policisti'' v Bovcu.<br />
Laserski merilnik hitrosti je bil <strong>za</strong>nimiv tudi <strong>za</strong> novogoriške osnovnošolce.<br />
''Pomožna policista'', ki sta obiskala PP Zagorje ob Savi, sta hitro dobila novega<br />
prijatelja.<br />
Pri ''ogledu kraja kaznivega dejanja'' so imeli otroci veliko vprašanj.<br />
''Ga že merim, mislim, da vozi prehitro,'' je odmevalo v Šentjurju.<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
V preventivno dejavnost so bili vključeni učenci šestih razredov<br />
osnovnih šol. Spoznali so delo policista na policijski postaji ter pestrost<br />
policijskega dela na vseh delovnih področjih.<br />
Veliko <strong>za</strong>nimanja so učenci poka<strong>za</strong>li <strong>za</strong> tehnično opremo policistov:<br />
službena vozila, laserski merilnik hitrosti, alkotest, sredstvo <strong>za</strong><br />
prisilno ustavljanje motornih vozil – stinger, kovček <strong>za</strong> ogled kraja<br />
kaznivega dejanja, opremo policistov posebne policijske enote idr.<br />
Otroci so dobili majico in kapo z napisom Otrok – policist v spomin<br />
na obisk policijske postaje. Policisti so jih nato pospremili še na<br />
”teren”, da bi pobliže spoznali delo policistov v prometu, njihovo<br />
opremo in vozila.<br />
Namen preventivnega projekta je bil tudi tokrat seznaniti otroke<br />
z delom in poslanstvom policistov v družbi, obenem pa krepiti<br />
pozitivno podobo policistov in povečati <strong>za</strong>upanje v delo policije.<br />
Osnovnošolci so bili obiska na policijski postaji zelo veseli. Preventivna<br />
dejavnost je bila med učenci zelo dobro sprejeta, občutki<br />
sodelujočih pa dobri. Vsi so se strinjali, da so take dejavnosti več<br />
kot dobrodošle, <strong>za</strong>to so si ob odhodu <strong>za</strong>želeli, da bi jih v letu 2010<br />
ponovili.<br />
Besedilo in foto: Oto Strakušek,<br />
Martin Kumer in Dean Božnik<br />
19
NOVICE<br />
VArNOST<br />
PEŠ PO LEVI, LUČKA V DESNI<br />
Policisti PP Šentjur smo 27.<br />
novembra med 17. in 22. uro<br />
izvedli preventivno akcijo Peš<br />
po levi, lučka v desni. Pomagali<br />
so nam tudi predstavniki<br />
Sveta <strong>za</strong> preventivo in vzgojo<br />
v cestnem prometu Šentjur in<br />
delavci Zveze šoferjev in avtomehanikov<br />
(ZŠAM) Celje.<br />
Policisti PP Šentjur že nekaj<br />
let namenjamo posebno skrb<br />
pešcem, ki so ena najbolj ogroženih<br />
skupin v cestnem prometu,<br />
saj nimajo oklepa, ki bi jih varoval<br />
pred morebitnimi poškodbami.<br />
Da je takšna preventivna dejavnost<br />
nujno potrebna, sta nas<br />
opomnili dve hujši prometni nesreči,<br />
ki sta se zgodili lani. Takrat<br />
sta bila dva pešca na naših cestah<br />
hudo telesno poškodovana, v<br />
obeh primerih pa je do nesreče<br />
prišlo <strong>za</strong>radi slabe vidljivost.<br />
Naš namen je bil opozoriti<br />
pešce na nevarnost, ki jim grozi,<br />
če ne uporabljajo ustreznih sredstev.<br />
Akcija je bila namenjena<br />
predvsem starejšim, saj ugotavljamo,<br />
da je večina nesreč, ki jih<br />
povzročijo starejši občani, posledica<br />
slabših psihofizičnih sposobnosti,<br />
predvsem pa uporabe<br />
oblačil neustrezne barve, neuporabe<br />
odsevnih izdelkov ter hoje<br />
po napačni strani ceste. Ugotavljamo<br />
tudi, da pešci premalo<br />
pozornosti posvečajo pravilni<br />
uporabi kresničke, saj jo pogosto<br />
nosijo prive<strong>za</strong>no na torbe, pasove<br />
hlač, jo držijo v roki, ki jo imajo<br />
v žepu, <strong>za</strong>radi česar se kresnička<br />
ne vidi dovolj. Kresnička mora<br />
prosto viseti ob telesu, tako da se<br />
premika.<br />
Zato naj <strong>za</strong> pešce velja naš<br />
slogan “peš po levi”, da bomo<br />
videli prihajajoče vozilo in se mu<br />
pravočasno izognili, ter “lučka v<br />
desni”, da nas bodo tudi vozniki<br />
pravočasno opazili.<br />
Ker je <strong>za</strong> dobro vidnost pešcev<br />
potrebna tudi tehnična brezhibnost<br />
motornih vozil, je delavec<br />
ZŠAM na cesti meril nastavitev<br />
luči na vozilih, ki smo jih policisti<br />
ustavili, prav tako pa smo preverili<br />
tudi brezhibnost svetilnih<br />
teles. Vozniki so bili nad delnim<br />
tehničnim pregledom na cesti<br />
in opo<strong>za</strong>rjanjem na nedelujoče<br />
luči navdušeni, saj bi delovanje<br />
luči moral preveriti vsak voznik<br />
sam, preden se usede v vozilo.<br />
Razložili smo jim, da s pravilnimi<br />
nastavitvami prednjih žarometov<br />
in njihovim brezhibnim delovanjem<br />
<strong>za</strong>gotavljajo varnost tudi<br />
pešcem, saj jih tako pravočasno<br />
opazijo.<br />
Ker je tistega dne deževalo,<br />
je bilo pešcev malo. Vsem smo<br />
izročili odsevne trakove in zloženke,<br />
nekaj odsevnih trakov pa<br />
smo izročili Domu starejših Šentjur,<br />
da bodo njihovi oskrbovanci<br />
v cestnem prometu primerno<br />
opremljeni in vidni.<br />
Pri nadzoru smo ustavili in<br />
kontrolirali 51 vozil, ugotovili<br />
smo 7 kršitev cestnoprometnih<br />
predpisov, tri voznike pa smo<br />
opozorili <strong>za</strong>radi slabe nastavitve<br />
ali nedelovanja luči. Veseli smo<br />
bili redkih pešcev, ki so kresničko<br />
pričeli vrteti, ko se jim je bližalo<br />
vozilo. Tako so poskrbeli <strong>za</strong> svojo<br />
vidnost in varnost v cestnem prometu.<br />
Besedilo in foto:<br />
Martin Kumer<br />
POSEBNO VOZNIŠKO DOVOLJENJE ZA VZORNE VOZNIKE<br />
Koprski policisti smo voznikom, ki jih<br />
večkrat ustavimo in vozijo po predpisih,<br />
izdali posebno »vozniško dovoljenje<br />
vzornega voznika«. Dovoljenja smo podeljevali<br />
ob kontroli cestnega prometa<br />
med decembrsko preventivno akcijo<br />
Vzorni voznik, s katero želimo na območju<br />
PU Koper zmanjšati število prometnih<br />
nesreč <strong>za</strong>radi vožnje pod vplivom alkohola.<br />
Policisti se pri cestnoprometnih kontrolah<br />
pogosto srečujemo s primeri, ko kakšnega<br />
voznika v krajšem časovnem obdobju<br />
večkrat ustavimo, pri tem pa vedno znova<br />
ugotovimo, da vozi vzorno in po predpisih.<br />
Zato smo takemu vozniku ob njegovem soglasju<br />
izdali »vozniško dovoljenje vzornega<br />
voznika«. Gre <strong>za</strong> simbolično kartico, ki jo<br />
policist »<strong>za</strong> nagrado« izda vozniku, ta pa se<br />
tako »obveže«, da bo še naprej vozil trezen<br />
in s prilagojeno hitrostjo oz. skladno s cestnoprometnimi<br />
predpisi.<br />
Simbolično kartico bodo prejeli vozniki, ki<br />
bodo vozili po predpisih in nimajo kazenskih<br />
točk.<br />
20<br />
Ker si želimo, da bi bilo takih voznikov<br />
čim več in da bi dobronamerno sprejeli policistov<br />
nasvet, že drugo leto vse preventivne<br />
projekte na PU Koper spremlja logotip z napisom<br />
Policist, prijatelj več, svetuje, ki je bil<br />
v sodelovanju s Policijskim veteranskim društvom<br />
Sever izdelan posebej v ta namen.<br />
Besedilo: Viktor Zinreih in Marko Kastelic<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
EXPERT CONTRIBUTIONS<br />
Zgodovina in generacije v skupnost<br />
usmerjenega policijskega dela<br />
V članku se bom osredotočil na zgodovino v skupnost usmerjenega policijskega dela, ki je sestavljena iz treh generacij<br />
(generacija novosti, generacija razpršitve in generacija institucionalnosti), ki si časovno sledijo. V skupnost usmerjeno<br />
oz. sodobno policijsko delo je oblika policijskega dela, ki se je najprej pojavila v Združenih državah Amerike ob koncu<br />
80. let prejšnjega stoletja. Za omenjeno policijsko delo je značilno prijateljsko (v<strong>za</strong>jemno) sodelovanje policije in policistov<br />
s skupnostmi in ljudmi ter preprečevanje (klasične) kriminalitete, zmanjšanje strahu pred njo in izboljšanje stališč<br />
ljudi do dela policije in policistov.<br />
Historical view of community policing and the related generations / In this article, I will concentrate on the history of communityoriented<br />
police work, which consists of three generations (labelled as innovation, diffusion and institutionalisation) following each<br />
other in chronological order. Community-oriented policing, or, to be precise, modern police work, is an approach to police work that<br />
appeared for the first time in the United States of America at the end of ‘80s. The principal characteristic of this approach is a friendly<br />
and mutual (community involvement) attitude by the police in addressing and preventing (classical) crime activities, reduction of<br />
fear with regard to crime and an improved opinion by the community of the police and their work.<br />
Sodobno oz. v skupnost usmerjeno policijsko delo je bilo<br />
predstavljeno in približano ljudem z različnimi medijskimi<br />
kampanjami s ciljem, da bi ga ljudje sprejeli in da bi preprečevalo<br />
kriminaliteto, zmanjšalo strah pred njo in vzpostavilo<br />
(v<strong>za</strong>jemno) partnerstvo med policijo in skupnostmi (Oliver,<br />
2000). Tovrstno policijsko delo je postalo priljubljeno, ker je<br />
pritegnilo pozornost medijev. Zamisel in filozofija omenjenega<br />
policijskega dela se je <strong>za</strong>čela pojavljati v lokalnem časopisju,<br />
<strong>za</strong>slediti jo je bilo mogoče na nacionalni televiziji, internetu,<br />
radiu, itd. (Oliver, 2000).<br />
V Združenih državah Amerike so prebivalci z <strong>za</strong>nimanjem<br />
pričakovali, kaj bo prinesel nov policijski pristop in v v skupnost<br />
usmerjenem policijskem delu videli pozitivni trend in<br />
razvoj, kljub slabemu razumevanju koncepta (Gallup, 1996).<br />
Zato so policijski praktiki <strong>za</strong>čeli vlagati veliko truda v sodobno<br />
policijsko delo; rezultati raziskav so poka<strong>za</strong>li, da je 80 %<br />
policijskih šefov in več kot 50 % šerifov, ki so hoteli v svojih<br />
oddelkih implementirati sodobno policijsko delo, osnovan na<br />
bližini in tesnih stikih med policijo in ljudmi (McEwen, 1995).<br />
Policijski praktiki v Združenih državah Amerike so ugotovili,<br />
da je implementacija v skupnost usmerjenega policijskega<br />
dela glavni razlog, da se je v splošnem kriminaliteta od leta<br />
1992 zmanjšala (Federal Bureau of Investigation, 1999), kar<br />
se kaže tudi v izboljšani kvaliteti življenja ljudi v skupnostih<br />
(Goldstein, 1993; Kelling, 1988; Trojanowicz, Bucqueroux, 19-<br />
90).<br />
Policijskim praktikom so se pridružili akademiki, ki so<br />
se v svojem raziskovanju <strong>za</strong>čeli osredotočati na v skupnost<br />
usmerjeno policijsko delo in napisali veliko število znanstvenih<br />
člankov ter doktorskih disertacij na temo sodobnega policijskega<br />
dela (Oliver, 2000).<br />
Nekateri trdijo, da se je v skupnost usmerjeno policijsko<br />
delo <strong>za</strong>čelo z deli Germanna (1969) in Angella (1971); drugi<br />
so razpravljali in prišli do <strong>za</strong>ključkov, da so glavna dela sodobnega<br />
policijskega dela prav<strong>za</strong>prav dela Goldsteina (1979)<br />
ter Wilsona in Kellinga iz leta 1982; nekaj tistih, ki se ukvarjajo<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
in pišejo o omenjenem policijskem delu pa meni, da so najpomembnejša<br />
dela Trojanowic<strong>za</strong>, ki se nanašajo na odnose<br />
policije s skupnostmi (Trojanowicz, Bucqueroux, 1990).<br />
Čeprav se je koncept v skupnost usmerjenega policijskega<br />
dela pojavljal od poznih 70. do zgodnjih 80. let 20. stoletja,<br />
se je tovrstno policijsko delo kot konkretna filozofija v praksi<br />
spremenila in postajala trdnejša v mnogih funkcionalnih oblikah<br />
ob prelomu stoletja. Reči, da je bilo v skupnost usmerjeno<br />
policijsko delo v poznih 70. letih 20. stoletja enako tistemu,<br />
ki se je pojavilo v poznih 90. letih prejšnjega stoletja, bi<br />
bilo podobno, kot da bi trdili, da je politično obdobje policijske<br />
dejavnosti vsebovalo nespremenjeno prakso od poznega<br />
17. stoletja do zgodnjega 19. stoletja (Kelling, Moore, 1988).<br />
Takšna trditev bi bila <strong>za</strong>gotovo napačna. Posledično je identificiranje<br />
sprememb, ki se pojavljajo v kontekstu obdobja v<br />
skupnost usmerjenega policijskega dela in konceptualiziranje<br />
teh sprememb v hevristično-konceptualnem okviru, ki<br />
<strong>za</strong>znamuje splošne razlike, pomemben rezultat, ki je potreben<br />
<strong>za</strong> ustrezno razumevanje gibanj sodobnega policijskega<br />
dela (Oliver, 2000). Kot je že Cardozo naka<strong>za</strong>l v <strong>za</strong>četnem<br />
citatu, s pojasnjevanjem in razvojem razumevanja zgodovine<br />
v skupnost usmerjenega policijskega dela lažje razumemo<br />
trenutno stanje v tej novi paradigmi policijskega dela in cilje<br />
(sodobne) policije v 21. stoletju (Oliver, 2000).<br />
OBDOBJE V SKUPNOST USMERJENEGA POLICIJSKEGA<br />
DELA<br />
Kelling in Moore (1988) sta identificirala tri zgodovinska<br />
obdobja policijskega dela, ki si časovno sledijo. To so politično<br />
obdobje, obdobje reform in obdobje v skupnost usmerjenega<br />
policijskega dela. Omenjena avtorja <strong>za</strong>govarjata trditev,<br />
da se je v poznih 70. in zgodnjih 80. letih 20. stoletja pojavilo<br />
gibanje, ki je težilo od reform k decentrali<strong>za</strong>ciji policijskih<br />
funkcij, ki prispevajo k boljši in večji varnosti v skupnostih,<br />
izboljšanje <strong>za</strong>dovoljstva ljudi z opravljanjem dela policistov<br />
in aktivno sodelovanje ljudi s policijo pri preprečevanju kri-<br />
21
STROKOVNI PRISPEVKI<br />
minalitete in <strong>za</strong>gotavljanju varnosti v skupnostih. Povzeto po<br />
Kelling in Moore (1988) so bile to glavne značilnosti obdobja<br />
v skupnost usmerjenega policijskega dela. Torej, sodobno<br />
policijsko delo temelji na bližini in tesnih stikih policistov ter<br />
ljudi. Smiselno je poudariti, da je bistvo omenjenega policijskega<br />
dela preprečevanje kriminalitete in zmanjšanje strahu<br />
pred njo.<br />
Meško in Vogl (2003) sta v članku z naslovom Opredelitev<br />
etičnih vidikov policijske dejavnosti v skupnosti pisala<br />
o korupciji, etiki in razvoju ameriškega policijskega dela<br />
skozi različna obdobja – politično obdobje, obdobje reforme<br />
in obdobje tranzicije. Ta obdobja pa vodijo k <strong>za</strong>dnjemu odbobju,<br />
ki ga imenujemo obdobje skupnosti (Ziembo-Vogl,<br />
Meško, 2003).<br />
Kakorkoli obrnemo dejstva, pridemo do spoznanja in <strong>za</strong>ključka,<br />
da je bila pri policijskem delu javnost vedno pomemben<br />
del policije in posledično tudi odnos policija–ljudje (Halcomb,<br />
1954). Ampak odnos med njimi je bil <strong>za</strong>radi izvajanja<br />
tradicionalnega policijskega modela (dela) velikokrat <strong>za</strong>postavljen<br />
in <strong>za</strong>nemarjen. Mnogi so iskali odgovore <strong>za</strong> odtujitev<br />
policije in policistov od skupnosti in ljudi ter našli odgovor<br />
v v skupnost usmerjenem policijskem delu, po katerem se v<br />
Združenih državah Amerike tudi imenuje sedanje obdobje<br />
policijskega dela (Trojanowicz, Bucqueroux, 1990). Denimo,<br />
Sparrow (1988) <strong>za</strong>govarja stališče, da je obdobje tradicionalnega<br />
opravljanja policijskega dela prešlo v obdobje v skupnost<br />
usmerjenega policijskega dela. Prav tako ugotavlja, da<br />
policija ne bo več osredotočena in se ukvarjala zgolj s preiskovanjem<br />
in dokazovanjem kaznivih dejanj, izvrševanjem<br />
<strong>za</strong>konov in drugih predpisov ter reaktivnim posredovanjem.<br />
Sodobne policije morajo skrbeti <strong>za</strong> izboljšanje kvalitete življenja<br />
ljudi v skupnostih, razreševati varnostno problematiko<br />
in probleme, ki <strong>za</strong>devajo tako ljudi kot policiste in kar je<br />
najpomembnejše, policija se mora posluževati proaktivnega<br />
pristopa (Sparrow, 1988).<br />
V obdobju v skupnost usmerjenega policijskega dela se<br />
morajo izboljšati odnosi med policijo in ljudmi tudi z delitvijo<br />
in prenosom (policijske) moči na ljudi in nekatere<br />
druge subjekte, ki lahko učinkovito pomagajo in sodelujejo<br />
pri izvajanju v skupnost usmerjenega policijskega dela.<br />
Pomembno je, da filozofija (miselnost) sodobnega policijskega<br />
dela <strong>za</strong>živi tudi v praksi ter se vzpostavijo partnerski<br />
odnosi med policijo, skupnostjo in drugimi subjekti (npr.<br />
politika, cerkev, mediji, itn..; Oliver, 2000). Trojanowicz in<br />
Bucqueroux (1990) pišeta o trenutnem obdobju ameriškega<br />
policijskega dela, ki se imenuje obdobje v skupnost<br />
usmerjenega policijskega dela.<br />
GENERACIJE V SKUPNOST USMERJENEGA POLICIJSKEGA<br />
DELA<br />
Kot piše Oliver (2000) v članku z naslovom Tri generacije<br />
v skupnost usmerjenega policijskega dela, se je <strong>za</strong>čelo<br />
obdobje v poznih 70. letih (1979) prejšnjega stoletja z<br />
generacijo novosti, v kateri je imel vidno vlogo Goldstein<br />
in nekateri drugi, ki so se ukvarjali s področjem v skupnost<br />
usmerjenega policijskega dela ter tudi z v reševanje problemov<br />
usmerjenim policijskim delom. Oliverjev članek iz leta<br />
2000 je prav<strong>za</strong>prav konceptualni okvir, s katerim avtor poskuša<br />
definirati spreminjanje sodobne oblike policijskega<br />
dela skozi tri generacije, ki si časovno sledijo; generacija<br />
novosti se je <strong>za</strong>čela leta 1979 in trajala do leta 1986, druga,<br />
generacija razpršitve se je razte<strong>za</strong>la v časovnem obdobju<br />
od 1987. do 1994. leta. Danes smo v obdobju tretje oz. <strong>za</strong>dnje<br />
generacije v skupnost usmerjenega policijskega dela,<br />
22<br />
VArNOST<br />
ki se je <strong>za</strong>čela leta 1995. Imenuje se generacija institucionalnosti.<br />
Kelling in Moore (1988) sta tudi pisala o treh generacijah<br />
v skupnost usmerjenega policijskega dela in se osredotočila<br />
na štiri različne kriterije; organi<strong>za</strong>cijo, lokacijo, stil in evalvacijo<br />
tehnike.<br />
Prvi kriterij je osredotočen na to, kako je filozofija v skupnost<br />
usmerjenega policijskega dela organizirana znotraj<br />
policijske organi<strong>za</strong>cije. Znano je namreč dejstvo, da je mnogo<br />
policijskih organi<strong>za</strong>cij spremenilo samo ime oblike policijskega<br />
dela, ne pa tudi <strong>za</strong>menjalo tradicionalno obliko z v<br />
skupnost usmerjenim policijskim delom (Goldstein, 1987),<br />
druge so <strong>za</strong>čele uporabljati timsko policijsko delo (Greene,<br />
1987; Sherman, 1975), medtem ko so nekatere izmed policijskih<br />
organi<strong>za</strong>cij sistematično sprejele v skupnost usmerjeno<br />
policijsko delo.<br />
Na drugi kriterij, ki je značilen <strong>za</strong> obdobje v skupnost<br />
usmerjenega policijskega dela, se navezuje lokacija, kjer se<br />
izvaja tovrstno sodobno policijsko delo, <strong>za</strong> katerega je značilno<br />
preprečevanje kriminalitete, zmanjšanje strahu pred<br />
kriminaliteto ter proaktivnost policije in policistov, ki izvajajo<br />
omenjeno policijsko delo v svojem policijskem okolišu (Oliver,<br />
2000). Pri tem se <strong>za</strong>stavlja vprašanje, kje (naj) se implemenitra<br />
v skupnost usmerjeno policijsko delo Ali v velikih<br />
metropolah na policijskih postajah, v manjšem mestu ali na<br />
podeželju, v manjših skupnostih s pomočjo t. i. policijskih pisarn<br />
(Oliver, 2000)<br />
Tretji kriterij temelji na uporabi tipa programa, ki je tesno<br />
pove<strong>za</strong>n s postmodernim policijskim modelom, torej s community-oriented<br />
policingom ali t. i. v skupnost usmerjenim<br />
policijskim delom. Pomembno je, da se v program vključi<br />
ljudi, ki živijo v skupnostih, ki so z vidika kriminalitete ogrožene<br />
ter da se vzpostavi odnos med policijo in skupnostjo ali<br />
natančneje, odnos med skupnostnim policistom in ljudmi<br />
(Oliver, 2000).<br />
Zadnji, četrti kriterij obdobja v skupnost usmerjenega<br />
policijskega dela temelji na evalvaciji rezultatov dela, tako<br />
policije kot akademikov in <strong>za</strong> razumevanje implementacije<br />
sodobnega policijskega dela. Raziskovalci, ki se ukvarjajo s<br />
področjem tovrstnega postmodernega policijskega modela<br />
menijo, da je implementacija dolgotrajen proces, ki traja približno<br />
13 let.<br />
Analiziranje omenjenih štirih kriterijev je kriterij, s katerim<br />
lahko ocenimo razvoj in napredek v skupnost usmerjenega<br />
policijskega dela oz. teoretični produkt J. L. Walkerja (1969;<br />
prav tako Gray, 1973; Rogers, 1983), ki teži k razpršenosti po<br />
zveznih državah Združenih držav Amerike, kot delovni okvir<br />
<strong>za</strong> kategori<strong>za</strong>cijo treh obdobij v skupnost usmerjenega policijskega<br />
dela (Oliver, 2000).<br />
1. PRVA GENERACIJA (1979–1986)<br />
Prva izmed treh generacij v skupnost usmerjenega policijskega<br />
dela je generacija novosti, ki se je <strong>za</strong>čela v poznih 70.<br />
letih (1979) in trajala do konca leta 1986 (Oliver, 2000). Težko<br />
je določiti datum, ko je tradicionalna oblika policijskega dela<br />
prešla in ''stopila'' v skupnost usmerjeno policijsko delo.<br />
Prehod se je zgodil leta 1979, ko je bil Goldstein recenzent<br />
pri delu Improving policing. Kljub temu, da so zgodnja dela<br />
Germanna (1969), Angella (1971) in Radeleta (1973) težila k<br />
pripravi ali osnovi <strong>za</strong> gibanje v skupnost usmerjenega policijskega<br />
dela, se je reali<strong>za</strong>cija generacije novosti v skupnost<br />
usmerjenega policijskega dela zgodila ''šele'' v poznih 70.<br />
letih prejšnjega stoletja in takrat je tovrstno policijsko delo<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
postalo alternativna oblika tradicionalnemu (tudi avtoritativnemu)<br />
policijskemu modelu (Goldstein, 1977, 1979).<br />
Zgodnji koncepti v skupnost usmerjenega policijskega<br />
dela so bili pogosto t. i. eksperimenti in predstavitveni projekti<br />
(Eck, Spelman, 1987; Trojanowicz 1983, 1986), ki pa so<br />
bili omejeni le na velike metropole, kot so Flint, Newark, New<br />
Jersey, Baltimore County in Houston. Eksperimenti in predstavitveni<br />
projekti so bili financirani s pomočjo državnih<br />
subvencij. Finančno pomoč so odobravali tudi policijski šefi<br />
(Brown, Wycoff, 1987; Greene, Mastrofski, 1988; Police Foundation,<br />
1981; Rosenbaum, 1986; Skolnick, Bayley, 1986; Taft,<br />
1986; Trojanowicz, Bucqueroux, 1990; Williams, Pate, 1987).<br />
Stil policijskega dela je bil ozko osredotočen na v skupnost<br />
usmerjeno policijsko delo in njegove posamezne segmente<br />
npr. na peš patruljiranje (Flint, Newark in New Jersey)<br />
ali v reševanje problemov usmerjeno policijsko delo npr.<br />
v Baltimore Countyu (Greene in Taylor, 1988). Večina avtorjev<br />
meni, da so bili t. i. programi v skupnost usmerjenega<br />
policijskega dela pozitivni. Prav tako se strinjajo s tem, da je<br />
veliko študij in raziskav v skupnost usmerjenega policijskega<br />
dela izboljšalo policijsko delo (Greene, Taylor, 1988) in da je<br />
mogoče čutiti tako teoretično kot tudi empirično ukvarjanje<br />
s sodobnim policijskim delom in posledično tudi s policijo, ki<br />
ga izvaja skupaj z ljudmi (Oliver, 2000).<br />
Za konec je treba poudariti, da je bila generacija novosti<br />
v prvi vrsti okarakterizirana s peščico raziskav v največjih mestih<br />
po Združenih državah Amerike, kjer so testirali posebne<br />
metode v skupnost usmerjenega policijskega dela. V tistem<br />
času je bila ideja o v skupnost usmerjenem policijskem delu<br />
provokativna in je težila k razvoju novega obdobja v policijskem<br />
delu (Kelling, Moore, 1988) in k razširitvi nove filozofije<br />
(miselnosti) policijskega dela po Združenih državah Amerike<br />
(Oliver, 2000).<br />
2. DRUGA GENERACIJA (1987–1994)<br />
Druga generacija v skupnost usmerjenega policijskega<br />
dela je bila od leta 1987 do 1994 in jo imenujemo generacija<br />
razpršitve. Termin razpršitev je bil uporabljen <strong>za</strong> opis druge<br />
generacije v skupnost usmerjenega policijskega dela, predvsem<br />
<strong>za</strong>radi nastanka in pojavljanja številne (nove) literature<br />
s področja community-oriented policinga (Gray, 1973; Rogers,<br />
1983; J. L. Walker, 1969).<br />
V obdobju druge generacije sodobnega policijskega dela<br />
sta bila koncept in filozofija modernega policijskega dela pogosto<br />
v ospredju <strong>za</strong>nimanja strokovnjakov, hkrati pa je omenjeno<br />
policijsko delo postalo resničnost (Greene, Mastrofski,<br />
1988), saj se je <strong>za</strong>čelo pojavljati in širiti po oddelkih znotraj<br />
policijske organi<strong>za</strong>cije po Združenih državah Amerike (Oliver,<br />
2000). Širjenje sodobnega policijskega dela, ki se imenuje<br />
v skupnost usmerjeno policijsko delo, je torej potekalo po<br />
Združenih državah Amerike in v letu 1985 je več kot 300 policijskih<br />
oddelkov sprejelo in <strong>za</strong>čelo izvajati (implementirati)<br />
različne oblike v skupnost usmerjenega policijskega dela (S.<br />
Walker,1987); leta 1995 pa je tovrstno policijsko delo izvajalo<br />
(že) več kot 8.000 policijskih oddelkov (McEwen, 1995).<br />
V skupnost usmerjeno policijsko delo je imelo v generaciji<br />
razpršitve različne oblike programov oz. projektov, med katerimi<br />
je treba omeniti zlasti t. i. COPPS (Community-oriented<br />
policing and problem solving), ki so ga izvajali v Haywardu,<br />
California (Sadd, Grinc, 1994); CPOP (Community police officer<br />
program) v New Yorku (McEwoy, Cosgrove, Sadd, 1993)<br />
in COPE projekt (Action-oriented police enforcement) v Baltimore<br />
County, Maryland (Cordner, 1986; Taft, 1986).<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
EXPERT CONTRIBUTIONS<br />
Omenjeni in še naketeri programi oz. projekti so bili v večini<br />
financirani s strani vlade in so se nanašali predvsem na<br />
preprečevanje kriminalitete (Oliver, 2000). Menim, da imajo<br />
ti projekti namen zbližati policijo in ljudi pri reševanju kriminalitete<br />
in drugih problemov ter da je treba na tem mestu<br />
omeniti še nekatere programe, ki so prispevali ključno vlogo<br />
pri preprečevanju kriminalitete in k <strong>za</strong>četni ideji ter <strong>za</strong>misli<br />
v skupnost usmerjenega policijskega dela. Izspostavil bom<br />
program CPTED (Crime prevention through environmental<br />
design), o katerem je pisal tudi slovenski avtor Meško ter t. i.<br />
watch programe (Rosenbaum, 1986). Menim, da so omenjeni<br />
programi pomembni, saj vključujejo in približujejo ljudi policiji.<br />
Ne moremo mimo dejstva, da se je praksa v skupnost<br />
usmerjenega policijskega dela v generaciji razpršitve izvajala<br />
v velikih in srednje velikih mestih. Za primer naj povem, da se<br />
je omenjeno policijsko delo pojavilo tudi na območjih nekaterih<br />
manjših policijskih postaj s približno 50.000 prebivalci;<br />
v mestih z manj prebivalci pa je bilo sodobno policijsko delo<br />
redkost (Oliver, 2000).<br />
3. TRETJA GENERACIJA (1995 IN NAPREJ)<br />
Tretja in sedanja generacija v skupnost usmerjenega policijskega<br />
dela se je <strong>za</strong>čela leta 1995 in traja še danes. To obdobje<br />
je <strong>za</strong>znamovala razširjena implementacija v skupnost<br />
usmerjenega policijskega dela v Združenih državah Amerike,<br />
ki je <strong>za</strong>jela tudi policijsko organi<strong>za</strong>cijo (Oliver, 2000). To podpira<br />
dejstvo, da se je približno 13.000 policijskih organi<strong>za</strong>cij<br />
ukvarjalo z v skupnost usmerjenim policijskim delom v letu<br />
1996 (Edwards, Hayeslip, 1997).<br />
Zanimanje in težnjo po sodobnem policijskem delu je okrepil<br />
leta 1992 predsedniški kandidat Bill Clinton, ki je že v <strong>za</strong>četku<br />
volilne kampanje predstavil koncept community-oriented<br />
policinga ter njegove prednosti (Oliver, 2000). Ker omenjeno<br />
policijsko delo ni bilo (najbolje) podprto in predstavljeno (nekaterim)<br />
ljudem s pomočjo medijev, je ameriški predsedniški<br />
kandidat obljubil ameriškim volivcem dodatnih 100.000 policistov,<br />
ki naj bi opravljali sodobno policijsko delo v skupnostih<br />
(J. Brann, 1996). Nekatere policijske postaje so implementirale<br />
v skupnost usmerjeno policijsko delo že veliko prej, v prvi in<br />
drugi generaciji, velika večina pa v tretji, ki se je <strong>za</strong>čela leta 19-<br />
95. Država je pomagala policijskim postajam s subvencijami v<br />
procesu implementacije in najetju dodatnih policijskih sil, ki so<br />
bile potrebne <strong>za</strong> optimalno izvajanje sodobnega policijskega<br />
dela (General Accounting Office, 1997; Oliver, 1999).<br />
V generaciji institucionalnosti je veliko število policijskih<br />
postaj <strong>za</strong>čelo izvajati različne programe, s katerimi<br />
se je policija poskušala približati ljudem in jim predstaviti<br />
v skupnost usmerjeno policijsko delo (Oliver, 2000). Razlika<br />
med implementacijo v prvi in tretji generaciji je predvsem<br />
ta, da je implementacija v prvi potekala v metropolah in<br />
večjih mestih, v tretji generaciji pa tudi v manjših mestih<br />
po Združenih državah Amerike (Oliver, 2000). Menim, da so<br />
k implementaciji v skupnost usmerjenega policijskega dela<br />
veliko pripomogli programi, ki so seznanjali, izobraževali in<br />
pripravljali ljudi na njihovo dejavno vključenost v moderno<br />
filozofijo, ki je lahko uspešna le ob medsebojnem sodelovanju<br />
ljudi in policije.<br />
Za generacijo institucionalnosti je značilno tudi prevladujoče<br />
raziskovanje akademikov in množično objavljanje izsledkov<br />
v skupnost usmerjenega policijskega dela, ki se je v<br />
tem obdobju zelo razširilo (Oliver, 2000).<br />
Anže Kogovšek, dipl. var.,<br />
Fakulteta <strong>za</strong> varnostne vede, Univer<strong>za</strong> v Mariboru<br />
23
STROKOVNI PRISPEVKI<br />
VArNOST<br />
Prepoved približevanja določenemu<br />
kraju ali osebi - sodelovanje policije in<br />
centrov <strong>za</strong> socialno delo<br />
Bojan Popovič<br />
Izrek ukrepa Prepoved približevanja določenemu kraju oziroma osebi po Zakonu o policiji (v nadaljevanju: ZPol) je <strong>za</strong>gotovo<br />
eden težko pričakovanih ukrepov <strong>za</strong> izboljšanje stanja na področju nasilja v družini v Sloveniji. Primeri nasilja v družini<br />
so med nami veliko pogostejši, kot se <strong>za</strong>vedamo. Vedno več je tudi prijav, pa ne <strong>za</strong>to, ker bi nasilje naraščalo, temveč ker<br />
se je od leta 2003, ko je novela ZPol, ki v 39.a členu določa naloge policije, <strong>za</strong>čela veljati, vzpostavilo večje <strong>za</strong>upanje v delo<br />
policije in <strong>za</strong>ščito s strani drugih institucij. Predvsem centri <strong>za</strong> socialno delo (v nadaljevanju: CSD) imajo zelo pomembno<br />
vlogo pri obravnavanju nasilja v družini oziroma imajo konkretne naloge ob izreku ukrepa prepovedi približevanja (v<br />
nadaljevanju: UPP), ne glede na to, ali ukrep izreče policija ali sodišče. Osebe, ki so bile žrtve nasilja, so zbrale pogum, da<br />
so izpostavile problem in se odločile z njim soočiti oziroma ga odpraviti, saj so vedele, da jim sedaj s konkretno pomočjo<br />
stoji ob strani več institucij. Zavedanje, da je bolje iti skozi krajšo fazo trpljenja v negotovosti, kot živeti v fazi nasilja vse<br />
življenje, je <strong>za</strong>gotovo ena izmed temeljnih oblik opolnomočenja žrtev in s tem dvigovanja samo<strong>za</strong>vesti ter pozitivnejšega<br />
gledanja v nadaljnje življenje.<br />
Za <strong>za</strong>gotavljanje čim manj obremenjujočega stanja in <strong>za</strong> pomoč pri vzpostavljanju socialnih in drugih mrež sta v prvi vrsti<br />
odgovorna prav policija in CSD, <strong>za</strong>to je njuno sodelovanje še zlasti pomembno pri reševanju celotne situacije. Pri povezovanju<br />
dela vsaj dveh institucij gre tudi <strong>za</strong> čisto neformalni nadzor nad delom posamezne institucije, <strong>za</strong>radi česar se vsaka<br />
čimbolj trudi, da bi ga opravila <strong>za</strong>konito, strokovno in profesionalno ter tako <strong>za</strong>ščitila in pomagala osebi, ki to potrebuje.<br />
The measure of banning approach to a specified place or person – cooperation by the police and social work centres / Banning<br />
approach to a specified place or person under the Police Act (PolA) certainly is one of the most eagerly awaited measures aimed at<br />
improving the situation with regard to family violence in Slovenia. Cases of family violence occur much more often than we imagine.<br />
The number of reports of violence is on the increase, not only as a result of growth in violence but also on account of Article 39(a) of<br />
the Act amending the PolA, which lays down the tasks of the police; the Act took effect in 2003 and it is since then that confidence<br />
in the work by the police and protection by other institutions has begun to be restored. In this context, a major role in dealing with<br />
family violence is played by social work centres (SWCs), which carry out specific tasks with regard to the banning approach measure<br />
(BAM), irrespective of whether such measure is to be imposed by the police or a court. Victims of violence actually have to muster the<br />
courage to expose the problem, face it and put an end to it through the knowledge that they can count on concrete help from different<br />
institutions. Being aware that it is better to endure a short phase of suffering with an uncertain outcome than to live one’s whole life<br />
subject to violence is one of the essential forms of victim empowerment resulting in growth of self-confidence and a more positive<br />
look toward the future.<br />
The police and SWCs are responsible for the initial provision of the minimum encumbering conditions and for support in creating social<br />
and other networks; this makes their cooperation essential in tackling the problem as a whole. In addition, linking the activities of<br />
at least two institutions implies purely informal supervision of the work of individual institutions having as a result redoubled efforts<br />
by each of them with a view to carrying their work out legally and professionally in order to protect and help the person in need.<br />
OPREDELITEV NASILJA V DRUŽINI<br />
Nasilje v družinskem krogu (s strani intimnega partnerja<br />
in/ali roditelja) je po navedbah Seličeve (2003:1-3) vsako vedenje<br />
v partnerskem odnosu, ki povzroča telesno, duševno<br />
in/ali spolno trpljenje/posledice. Najpogosteje gre <strong>za</strong> dejanja<br />
telesne agresivnosti, psihično zlorabljanje, siljenje k spolnim<br />
aktivnostim in nadzorovanje. Pojavlja se v vseh državah, neodvisno<br />
od socialnega, ekonomskega, religioznega ali kulturnega<br />
referenčnega okvirja. Prevladujoč vzorec nasilja v<br />
partnerskih odnosih je tisti, ko je nasilnež moški in žrtev ženska.<br />
Problem <strong>za</strong>deva tako spoštovanje temeljnih človekovih<br />
pravic kot tudi vprašanje javnega zdravja/zdravstva. Nasilje<br />
s strani intimnega partnerja je vsako vedenje v partnerskem<br />
odnosu, ki povzroča telesno, duševno in/ali spolno trpljenje/<br />
posledice. Najpogosteje gre <strong>za</strong> dejanja telesne agresivnosti,<br />
psihično zlorabljanje, siljenje k spolnim aktivnostim in nadzorovanje.<br />
Pojav ponavljajočega se zlorabljanja pa običajno<br />
opisujemo kot trpinčenje. Vsaka od oblik nasilja (psihično, fizično,<br />
spolno) ima še neskončno število variacij.<br />
24<br />
Nasilje v družini podrobno opredeljuje Zakon o preprečevanju<br />
nasilja v družini. Omenjeni akt je prav tako pomembna<br />
novost, s katerim se natančeje opredeljujejo naloge in delo<br />
organov in organi<strong>za</strong>cij ter nevladnih organi<strong>za</strong>cij pri obravnavanju<br />
nasilja v družini ter določa ukrepe <strong>za</strong> varstvo žrtev nasilja<br />
v družini. Med organe in organi<strong>za</strong>cije spadajo med drugimi:<br />
policija, zdravstvene organi<strong>za</strong>cije, vzgojno-izobraževalni<br />
<strong>za</strong>vodi, tožilstvo, pravosodje, ministrstvo <strong>za</strong> delo družino in<br />
socialne <strong>za</strong>deve (najbolj razširjena organi<strong>za</strong>cija, lahko bi rekli<br />
tudi krovna, saj med drugim skrbi <strong>za</strong> pisanje akcijskih načrtov,<br />
nacionalnega programa, poročanjem o izvedbi konkretnih<br />
del, naloge, ki jih opravljajo strokovni delavci v sodelovanju<br />
z ostalimi organi<strong>za</strong>cijami, izobraževanja na področju nasilja v<br />
družini), in drugi.<br />
Nasilje v družini predstavlja eno najtežje dostopnih kršitev<br />
<strong>za</strong> <strong>za</strong>gotavljanje pomoči, saj se le to najpogosteje dogaja<br />
»<strong>za</strong> zidovi«, znotraj družinske skupnosti, torej ga je težko prepoznati,<br />
vanj vstopiti in ga uspešno odstraniti. Ponavadi gre<br />
<strong>za</strong> prevlado t. i. »močnejšega« člana v družini, ki s svojo ob-<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
liko nasilja, najsi bo psihična, fizična, spolna, ekonomska ali v<br />
obliki <strong>za</strong>nemarjanja, vzpostavlja kontrolo nad ostalimi člani v<br />
družini. Kot navaja Bašičeva (2001, 187–197) nasilnež izvaja<br />
nasilje sistematično, ne vidi potrebe, da se pri tem kontrolira,<br />
ga počasi, sčasoma normalizira oziroma preide v metodično<br />
uporabljanje nasilja. Vzpostavi tudi popoln nadzor nad žrtvijo<br />
in njenim življenjem.<br />
Spregovoriti o nasilju znotraj svoje družine še vedno predstavlja<br />
hudo sramoto v zunanjem okolju, predvsem pa strah<br />
pred še hujšo obliko izvrševanja nasilja. Ravno slednje predstavlja<br />
nujnost takojšnjega in uspešnega ukrepanja institucij,<br />
ki s svojimi ukrepi dokazujejo, da se je družba sposobna<br />
uspešno zoperstaviti takšnim ravnanjem in pomagati vsem<br />
udeleženim v nasilju. Z odpravo strahu pred nasilnežem, o<strong>za</strong>veščanjem<br />
o še vedno širokem obstoju nasilja znotraj naše<br />
družbe in odprtim komuniciranjem o tovrstnih problemih se<br />
bo sčasoma odpravil tudi občutek sramu in <strong>za</strong>tiskanje oči.<br />
Organi, organi<strong>za</strong>cije in nevladne organi<strong>za</strong>cije, ki pri svojem<br />
delu izvedo <strong>za</strong> okoliščine, na podlagi katerih je mogoče sklepati,<br />
da se izvaja nasilje, so dolžni o tem takoj obvestiti CSD,<br />
razen v primeru, če žrtev temu izrecno nasprotuje in ne gre<br />
<strong>za</strong> sum storitve kaznivega dejanja, ki se preganja po uradni<br />
dolžnosti. Vsakdo pa je dolžan, še zlasti pa strokovni delavci/<br />
ke v zdravstvu, vzgojno-varstvenih in vzgojno-izobraževalnih<br />
<strong>za</strong>vodih, ne glede na določbe o varovanju poklicne skrivnosti<br />
takoj obvestiti CSD, policijo ali državno tožilstvo, kadar sumi,<br />
da je žrtev nasilja otrok.<br />
Z uvedbo UPP gre <strong>za</strong> spremembo prejšnje prakse na področju<br />
<strong>za</strong>ščite žrtev nasilja. Namesto da se žrtvi, ki že tako utrpi<br />
posledice psihičnega, fizičnega oziroma druge oblike nasilja,<br />
naloži še dodatne obremenjujoče naloge (skrb <strong>za</strong> nov<br />
dom, novo okolje, skrb <strong>za</strong> varnost otrok, menjava šole ipd.)<br />
in preseli v varno hišo, se <strong>za</strong>radi kopičenja nasilja proti družinskim<br />
članom <strong>za</strong>časno iz družine odstrani nasilneža in tako<br />
žrtvi omogoči, da si v sicer omejenem, a še vedno <strong>za</strong>dostnem<br />
času, s pomočjo organov socialnega skrbstva in nevladnih<br />
organi<strong>za</strong>cij prične urejati razmere <strong>za</strong> drugačno, kakovostnejše<br />
življenje.<br />
NALOGE POLICIJE OB ZAZNAVI NASILJA V DRUŽINI OZI-<br />
ROMA RAVNANJE OB IZREKU UPP<br />
Zdajšnji UPP po ZPol daje policistom nalogo, da na kraju<br />
zberejo podrobna obvestila o storitvi prekrška oziroma kaznivega<br />
dejanja z elementi nasilja in se odločijo <strong>za</strong> UPP, kar<br />
pomeni, da se storilca nasilja nemudoma odstrani in prepove<br />
približevanje določenemu kraju oziroma osebi na določeno<br />
razdaljo (50–200 metrov), v roku 6 ur pa se mu o odreditvi<br />
ukrepa vroči tudi odločba, na katero je sicer možna pritožba,<br />
ki pa ne <strong>za</strong>drži izvršitve. Policisti odločbo takoj pošljejo dežurnemu<br />
preiskovalnemu sodniku, ki izrek potrdi ali pa ovrže.<br />
Preiskovalni sodnik na podlagi obrazloženega predloga<br />
lahko trajanje UPP podaljša do 10 dni, najdlje pa <strong>za</strong> 30 dni.<br />
Čas trajanja UPP nalaga policiji, da poleg odstranitve storilca<br />
nasilja, žrtev seznani o izvajanju ukrepa ter jo napoti na institucije,<br />
med katerimi je prva CSD. Policija je prav tako dolžna<br />
nemudoma o UPP obvestiti CSD, v času izven uradnih ur pa<br />
dežurno interventno službo, ki pristojni CSD obvesti takoj naslednji<br />
dan oziroma v času uradnih (poslovnih) ur. CSD je dolžan<br />
takoj vzpostaviti kontakt z žrtvijo in ga v okviru storitve<br />
prve socialne pomoči seznaniti z možnimi oblikami pomoči<br />
<strong>za</strong> reševanje osebne stiske, ki jo <strong>za</strong>gotavlja CSD oziroma druge<br />
organi<strong>za</strong>cije. Treba je poudariti, da je naloga policije pomembna<br />
v kontekstu nadaljnjega obveščanja drugih organov,<br />
ki se s strokovno pomočjo vključijo v obravnavo družine<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
EXPERT CONTRIBUTIONS<br />
oziroma reševanje problema. Ukrep, ki ga izda policija, je le<br />
način, s katerim se storilca oddalji in prepreči nadaljnja nasilna<br />
dejanja.<br />
UKREPI IN NALOGE CSD OB ZAZNAVI UKREPA PREPOVE-<br />
DI PRIBLIŽEVANJA<br />
Namen izreka UPP s strani policije je <strong>za</strong>snovan predvsem,<br />
da omogoči takojšen vstop v družino ostalim institucijam in<br />
distanciranje kršitelja od žrtve z namenom preprečitve nadaljnjih<br />
dejanj. Samo represivni posegi v medsebojna razmerja<br />
imajo kratkotrajni učinek, torej mora biti namen vseh,<br />
da se z ukrepom žrtvi nasilja ne omogoči samo kratkotrajne<br />
<strong>za</strong>ščite pred nasiljem, ampak da si žrtev v tem času pridobi<br />
socialno podporo in informacije v zvezi s tem, kako si lahko<br />
dolgotrajno pomaga in oziroma trajno reši problem nasilja.<br />
CSD izvajajo javna pooblastila in socialnovarstvene storitve,<br />
kamor spadajo prva socialna pomoč, osebna pomoč,<br />
pomoč družini in socialna preventiva. Veličeva (2004: 27-36)<br />
navaja, kaj vse morajo imeti centri <strong>za</strong> boljšo učinkovitost pri<br />
obravnavanju nasilja:<br />
— imeti znanje <strong>za</strong> prepoznavanje, odkrivanje in obravnavanje<br />
nasilja,<br />
— doseči sodelovanje strokovnjakov z različnih področij,<br />
— imeti informacije o razpoložljivih oblikah pomoči,<br />
— imeti strokovnjake terapevte <strong>za</strong> obravnavanje družin in<br />
otrok žrtev nasilja,<br />
— možnosti odstranitve nasilneža iz družine,<br />
— prostore, kamor se žrtve lahko po potrebi <strong>za</strong>tečejo pred<br />
nasiljem in sredstva <strong>za</strong> nemoteno delovanje takšnih prostorov,<br />
— sodelovanje nevladnih organi<strong>za</strong>cij, ki dajejo pomemben<br />
prispevek k temu, da je na voljo več oblik pomoči žrtvam,<br />
— višje denarne socialne pomoči <strong>za</strong> žrtve, saj sedanje ne<br />
omogočajo preživetja,<br />
— <strong>za</strong>vzete in strokovno usposobljene strokovnjake ,<br />
— ustrezno <strong>za</strong>konsko podlago <strong>za</strong> izvajanje ukrepov.<br />
Na podlagi Pravilnika o prepovedi približevanja in smernic<br />
<strong>za</strong> obravnavo nasilja v družini, CSD <strong>za</strong>gotavlja najprej prvo<br />
socialno pomoč oz. opravi prvi strokovno usmerjen pogovor<br />
z žrtvijo in tudi s storilcem, vendar ločeno, ter ju seznani s<br />
svojimi storitvami in storitvami drugih organi<strong>za</strong>cij, pri čemer<br />
je cilj obravnavanja odprava neposredne ogroženosti in skrb<br />
<strong>za</strong> žrtvino dolgoročno varnost, z odpravo vzrokov oziroma<br />
okoliščin, v katerih prihaja do nasilja, prek reševanja njenih<br />
socialnih in materialnih okoliščin bivanja. CSD lahko napoti<br />
povzročitelja nasilja v ustrezne izobraževalne, psihosocialne<br />
in zdravstvene programe, ki jih izvajajo organi in organi<strong>za</strong>cije<br />
ter nevladne organi<strong>za</strong>cije. Pri obravnavi nasilja v družini CSD<br />
deluje z namenom povečanja varnosti žrtve nasilja, preprečevanja<br />
novega nasilja, motiviranja žrtve <strong>za</strong> vključitev v pomoč<br />
in sprejemanje ukrepov <strong>za</strong> <strong>za</strong>ščito pravic in koristi žrtve.<br />
Na podlagi zbranih informacij o nasilju v družini CSD izdela<br />
oceno ogroženosti žrtve in oceni potrebo po pripravi načrta<br />
pomoči, ki se pripravi v okviru multidisciplinarnega tima, v<br />
katerem sodeluje skupina strokovnjakov različnih organov, ki<br />
so ali bodo v okviru svojega področja delovanja obravnavali<br />
žrtev oziroma povzročitelja nasilja. Če je žrtev nasilja otrok,<br />
se v načrtu pomoči predvidijo tudi ukrepi <strong>za</strong> varstvo otroka<br />
po predpisih, ki urejajo družinska razmerja<br />
25
STROKOVNI PRISPEVKI<br />
STATISTIČNI PODATKI O UKREPIH PREPOVEDI PRIBLIŽE-<br />
VANJA<br />
1. Ukrepi prepovedi približevanja po posameznih policijskih<br />
upravah v RS<br />
UKREPI PREPOVEDI PRIBLIŽEVANJA PO<br />
POLICIJSKIH UPRAVAH<br />
Krško 24<br />
Postojna 8<br />
Slovenj Gradec 52<br />
Celje 116<br />
Nova Gorica 28<br />
Koper 29<br />
Kranj 18<br />
Ljubljana 92<br />
Maribor 132<br />
Murska Sobota 15<br />
Novo mesto 38<br />
Skupaj 552<br />
VArNOST<br />
2. Ukrepi prepovedi približevanja <strong>za</strong> PU Ljubljana <strong>za</strong> obdobje<br />
od 1. 1. do 31. 12. 2008<br />
Na območju PU Ljubljana so policisti v obravnavanem obdobju<br />
izrekli skupno 92 ukrepov. Največ ukrepov so izrekli<br />
policisti PP Vič, sledijo policisti PP Šiška (skupaj z Medvodami)<br />
in policisti PP Moste ter Domžale. Najmanj ukrepov so izrekli<br />
policisti PP Bežigrad, Vrhnika, Ribnica, Trbovlje in Kamnik. Zanimivi<br />
so tudi podatki, ki kažejo število <strong>za</strong>vrnjenih ukrepov,<br />
katerih skupno število znaša okoli 16,3 % od vseh izrečenih<br />
ukrepov. Razlogi <strong>za</strong> razveljavitev ukrepov s strani preiskovalnih<br />
sodnikov ali izvenpravnega senata pristojnega sodišča so<br />
bili naslednji:<br />
— osumljeni in oškodovanec nista bila v sorodstvenem razmerju<br />
kot to določa 224. člen Kazenskega <strong>za</strong>konika-1,<br />
— pomanjkljivo ugotovljene okoliščine, ki so jih policisti <strong>za</strong>znali<br />
ob prihodu na kraj,<br />
— pomanjkljivo zbrana obvestila od žrtev in prič,<br />
— največ »<strong>za</strong>vrnjenih« ukrepov je posledica odločitve izvenpravnega<br />
senata pristojnega sodišča, ki ugodi pritožbi kršitelja,<br />
in podaljšanje do 10 ali 60 dni razveljavi – to pomeni,<br />
da je oškodovanka <strong>za</strong>prosila <strong>za</strong> podaljšanje ukrepa, preiskovalni<br />
sodnik je podaljšanje odobril, kršitelj se je pritožil<br />
in njegovi pritožbi je senat po obravnavi <strong>za</strong>deve ugodil, <strong>za</strong>to<br />
se je ukrep razveljavil.<br />
PP Šiška ima daleč največ <strong>za</strong>vrnjenih ukrepov. Ugotovljeno<br />
je bilo, da je bilo pet razveljavljenih ukrepov samo v enem primeru,<br />
ko so policisti izrekli ukrep prepovedi približevanja kar<br />
Prikaz ukrepov prepovedi približevanja določenemu kraju oziroma osebi s strani policije<br />
PREPOVEDI PRIBLIŽEVANJ PO POSAMEZNIH POLICIJSKIH POSTAJAH OZIROMA SEKTORJIH ZNOTRAJ PU LJUBLJANA<br />
Skupaj<br />
izrečenih<br />
ukrepov<br />
Ukrepov<br />
do 2 dni<br />
Podaljšanje<br />
do 10 dni<br />
Podaljšanje<br />
do 60 dni<br />
Razveljavljenih<br />
ukrepov<br />
Število<br />
kršitev<br />
Sektor kriminalistične policije 1 0 1 0 0 1<br />
Policijska postaja Bežigrad 3 0 3 0 0 3<br />
Policijska postaja Center 7 1 4 2 1 7<br />
Policijska postaja Moste 8 1 5 2 0 8<br />
Policijska postaja Šiška 14 6 8 0 6 14<br />
Policijska postaja Medvode 1 0 1 0 0 1<br />
Policijska postaja Vič 16 0 13 3 0 16<br />
Skupaj 50 8 35 7 7 50<br />
Vir: http://www.policija.si/portal/statistika/lp/lp.phpsubmenuid=009<br />
Prikaz ukrepov prepovedi približevanja določenemu kraju in osebi<br />
Koledarsko leto Lj. Bežigrad Lj. Center<br />
CENTER ZA SOCIALNO DELO<br />
Lj. Moste-<br />
Polje<br />
Lj. Šiška<br />
Lj. Vič-Rudnik<br />
Skupno število<br />
ukrepov PP<br />
2008 4 8 7 8 16 43 1,2<br />
2007 8 11 6 4 6 35 2,5<br />
2006 7 1 0 3 3 14 1,4<br />
2005 3 5 0 1 1 10 –<br />
Vir: Statistični podatki CSD – Bevc, V. (2008) – Anali<strong>za</strong> ukrepa prepovedi približevanja določenemu kraju in osebi<br />
INDEKS<br />
26<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
petim osebam pri le eni oškodovanki, katerega pa je preiskovalni<br />
sodnik po presoji <strong>za</strong>vrnil. V tem primeru ne moremo govoriti<br />
o tako velikem številu <strong>za</strong>vrnjenih ukrepov oziroma iskati posebne<br />
razloge <strong>za</strong> tolikšno število. Ostale postaje imajo relativno<br />
majhno število <strong>za</strong>vrnjenih ukrepov, kar kaže na dobro poznavanje<br />
<strong>za</strong>konskih pogojev s strani policistov, ki ukrep izrekajo.<br />
3. Prepoved približevanja po podatkih centrov <strong>za</strong> socialno<br />
delo<br />
Večina pomoči CSD v primerih izreka prepovedi približevanja<br />
je potekala v okviru prve socialne pomoči (v nadaljevanju:<br />
PSP), pogosteje je bila pomoč posredovana žrtvi kot povzročitelju<br />
nasilja, torej ni bila vedno ponujena obema. Storilcu in<br />
žrtvi je bila ponujena pomoč v obliki informiranja, svetovanja<br />
in seznanjanja z različnimi oblikami pomoči, ki jih <strong>za</strong>gotavljajo<br />
druge službe oziroma nevladne organi<strong>za</strong>cije. Žrtvam je bila<br />
tudi ponujena pomoč v okviru socialnovarstvenih storitev<br />
osebne pomoči in pomoči družini <strong>za</strong> dom, <strong>za</strong>četi pa so bili tudi<br />
postopki v skladu z javnim pooblastilom CSD s področja ogroženih<br />
otrok.<br />
Tretjina PSP s storilci kot tudi žrtvami ni bila opravljena <strong>za</strong>radi<br />
odklonitve PSP ali neodzivanja na vabilo.<br />
MEDINSTITUCIONALNO SODELOVANJE<br />
Ker nasilje v družini predstavlja večplasten problem, morajo<br />
biti pri njegovi obravnavi vključeni različni strokovnjaki z različnih<br />
področij dela oziroma institucij, kar pomeni, da je potreben<br />
multidisciplinarni pristop. Vsaka institucija ima določeno nalogo,<br />
ki mora biti uspešno opravljena <strong>za</strong> nadaljnje življenje žrtve,<br />
storilca in celotne družine. Zato morajo različne institucije v obliki<br />
ustanavljanja in delovanja timov med seboj sodelovati in se<br />
pri delu usklajevati. Delo z družino, še posebej z otroki, <strong>za</strong>hteva<br />
dodatno znanje s področja usmerjenega komuniciranja z namenom<br />
pridobivanja koristnih podatkov. Smernice mednarodnih<br />
aktov s področja <strong>za</strong>ščite otrok in mladoletnikov <strong>za</strong>htevajo<br />
»le en razgovor z otrokom – žrtvijo«, to pomeni, da že razgovor<br />
z otrokom <strong>za</strong>hteva prisotnost dveh služb (policije in CSD), da bi<br />
pridobili natančne podatke in ne bi po nepotrebnem podvajali<br />
dela oziroma otroka izpostavljali dodatnemu obremenjujočemu<br />
ponavljanju zgodbe. Prav tako se pričakuje, da so v time<br />
vključeni strokovnjaki, ki so se v praksi že srečali s konkretnim<br />
primerom in poznajo problemsko situacijo.<br />
CSD največkrat sodelujejo s strokovnjaki oziroma institucijami,<br />
kot so: šolska svetovalna služba, vzgojno-varstvene<br />
institucije, vzgojni <strong>za</strong>vodi, mladinski domovi, stanovanjske<br />
skupine, pediatri, psihologi, psihiatri, družinski terapevti, policija,<br />
sodstvo, tožilstvo, odvetništvo, rejniške družine, nevladne<br />
organi<strong>za</strong>cije, društva itd. Strokovni tim si mora pri<strong>za</strong>devati <strong>za</strong><br />
skupno delo, pri čemer je potrebna na eni strani medsebojna<br />
toleranca in na drugi odprtost <strong>za</strong> sodelovanje.<br />
Glede na podatke o kršitvah UPP očitno povzročitelji nasilja<br />
izrečenega ukrepa <strong>za</strong> enkrat še vedno ne jemljejo dovolj resno<br />
in ga kršijo oziroma se približujejo osebi ter nad njo še naprej<br />
izvajajo nasilje. Včasih je ponovitveno dejanje lahko <strong>za</strong> žrtev<br />
usodno, <strong>za</strong>to je treba storiti še kaj več na tem področju, da storilci<br />
ne bi ponavljali svojih dejanj. ZPol opredeljuje ponovitveno<br />
dejanje po izrečenem UPP kot kršitev, ki se jo sankcionira z<br />
globo. To pa <strong>za</strong> storilca ponavadi ne predstavlja dovolj visoke<br />
grožnje oziroma razloga, da ne bi z žrtvijo obračunal, se ji maščeval,<br />
ji poka<strong>za</strong>l, da ga ni strah nikogar, da je ponovno sama.<br />
Tudi žrtev ob tem dobi veliko mero ne<strong>za</strong>upanja v institucije<br />
in organe, z vključitvijo katerih je sprva verjela v pomoč in pri<br />
<strong>za</strong>gotavljanju razmer <strong>za</strong> življenje brez nasilja. Tukaj se skriva<br />
delni razlog, <strong>za</strong>kaj se policisti veliko raje odločajo <strong>za</strong> pridržanje<br />
osebe po Zakonu o kazenskem postopku (v nadaljevanju: ZKP)<br />
in ne po ZPol. Po Zpol lahko policisti <strong>za</strong>gotovijo le trenutno<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
EXPERT CONTRIBUTIONS<br />
varnost žrtve, dolgoročno gledano pa je pridržanje po ZKP veliko<br />
bolj koristno, saj policisti ponavadi osebo privedejo k preiskovalnemu<br />
sodniku, ki odloči o tem, kako bo ukrepal zoper<br />
storilca. Kršenje sodne prepovedi približevanja dopušča preiskovalnemu<br />
sodniku, da zoper storilca odredi takojšen pripor,<br />
s čimer je tudi storilec seznanjen in verjetno že to vpliva nanj.<br />
Že sama privedba k preiskovalnemu sodniku <strong>za</strong> storilca predstavlja<br />
določen strah oziroma negotovost, kaj bo preiskovalni<br />
sodnik odredil zoper njega. Vključevanje sodstva, tožilstva in<br />
odvetništva pri obravnavi primera storilcu vsekakor daje vedeti,<br />
da je vanj vključenih več organov, da bo primer sankcioniran<br />
in da ga v primeru ponavljanja ne bo več moč na kakršen<br />
koli način izpodbijati oziroma se otresti krivde.<br />
Ugotovitve in predlogi<br />
Število izrekov UPP iz leta v leto rastejo. Povečano število<br />
izrečenih ukrepov je logična težnja, saj so policisti pridobili izkušnje,<br />
da so redki preiskovalni sodniki, ki bi menili, da izrečeni<br />
ukrep ni potreben oz. da ni potrebno njegovo trajanje več<br />
kot 48 ur oziroma 2 dni. Vidno je, da so potrjeni izreki ukrepov<br />
in celo podaljšanje prepovedi s strani preiskovalnih sodnikov<br />
opogumili policiste pri odločanju <strong>za</strong> izrek ukrepa. Še vedno<br />
pa se policisti raje odločajo <strong>za</strong> odreditev pridržanja po ZKP, ki<br />
prav tako lahko traja 48 ur. Pridržanje ni ve<strong>za</strong>no na potrditev<br />
UPP s strani preiskovalnega sodnika ali celo njegovo <strong>za</strong>vrnitev,<br />
s katero se pri storilcu lahko dodatno vzbudi občutek nedotakljivosti,<br />
kar mu daje navidezno oblast nad žrtvijo in željo po<br />
ponovitvi dejanja.<br />
Težave z odločitvami preiskovalnih sodnikov se kažejo v<br />
tem, da policija ni stranka v postopku, torej ni upravičena do<br />
pritožbe na odločitev preiskovalnega sodnika (npr. ko ne podaljša<br />
ukrepa, ga celo razveljavi, policija pa meni, da ni ravnal<br />
pravilno oziroma je opravil očitno napako pri izdaji odločbe<br />
in je ta celo ne<strong>za</strong>konita). Tako je možna pritožba samo s strani<br />
žrtve, ki pa ponavadi <strong>za</strong>radi nepoznavanja <strong>za</strong>konskih predpisov,<br />
pomanjkanja denarnih sredstev <strong>za</strong> odvetnike in drugih<br />
razlogov, pritožbe niti ne poda. Tudi tu se kaže pomembna<br />
vloga CSD, ki bi lahko žrtvi pomagal pri sestavi pritožbe, kar<br />
pa strokovnim delavcem nalaga tudi zelo dobro poznavanje<br />
prava in pravnih postopkov. Sporna je tudi odločitev preiskovalnega<br />
sodnika, ki izreče kršitelju ukrep z veljavnostjo 10 dni,<br />
pri tem pa v skladu s Pravilnikom o prepovedi približevanja ne<br />
upošteva <strong>za</strong>četka veljave ukrepa, ko ga je izrekla policija, torej<br />
je bil kršitelju izrečen ukrep tudi do 12 dni, se pravi od trenutka,<br />
ko je preiskovalni sodnik dobil odločbo v presojo in ne od<br />
trenutka izreka UPP na kraju s strani policistov.<br />
Nekatere <strong>za</strong>vrnitve izrekov UPP s strani preiskovalnih sodnikov<br />
so se nanašale tudi na neustrezno sorodstveno razmerje<br />
kršitelja in oškodovanca po 230. členu Kazenskega <strong>za</strong>konika<br />
(sedanji 224. člen KZ-1). Sporna je definicija opredelitve družinskih<br />
članov po 2. členu Zakona o preprečevanju nasilja v<br />
družini, ki govori o tem, da se <strong>za</strong> družinske člane štejejo osebe,<br />
ki imajo skupnega otroka. 230. člen Kazenskega <strong>za</strong>konika-<br />
1, ki govori o pregonu, kadar je storilec v bližnjem razmerju z<br />
oškodovancem, ne pozna bližnjega razmerja med osebama, ki<br />
imata samo skupnega otroka, torej preiskovalni sodnik ni mogel<br />
potrditi izreka UPP, ker osebi v takem primeru nista bili v<br />
bližnjem razmerju.<br />
Ukrep prepovedi približevanja je prinesel ogromen premik<br />
<strong>za</strong> <strong>za</strong>ščito žrtve nasilja. Kljub temu pa je še vedno opaziti nekaj<br />
pomanjkljivosti, ki <strong>za</strong>htevajo resen razmislek in pristop k spremembi<br />
določenih ukrepov <strong>za</strong> <strong>za</strong>gotovitev še večje varnosti žrtev.<br />
Izrek UPP <strong>za</strong> storilca še vedno ne predstavlja <strong>za</strong>dostnega<br />
razloga <strong>za</strong> njegovo upoštevanje, oziroma mu omogoča nadaljevanje<br />
izvajanja nasilja, kar je gledano z vidika žrtve nedopustno,<br />
saj je lahko, kot sem prej omenil, ponovitveno dejanje<br />
27
STROKOVNI PRISPEVKI<br />
28<br />
VArNOST<br />
po ukrepanju organov <strong>za</strong> žrtev usodno. Tudi neodzivanje kršitelja<br />
oziroma storilca na vabila CSD-ja nima nikakršne sankcije<br />
oziroma posledic <strong>za</strong>nj, <strong>za</strong>to se lahko popolnoma izogne sodelovanju<br />
pri obravnavi primera. Zaradi dopuščanja možnosti<br />
ponovitve, neustreznega sankcioniranja kršitve izreka UPP in<br />
nekaterih drugih pomanjkljivosti, žrtev še vedno nima <strong>za</strong>dostnega<br />
<strong>za</strong>upanja v organe in institucije, <strong>za</strong>radi česar je njeno<br />
aktivno sodelovanje zelo vprašljivo.<br />
V tem primeru vidim kot rešitev obveščanje CSD s strani policije,<br />
ko ta na policijski postaji opravi <strong>za</strong>slišanje s kršiteljem kot<br />
osumljencem pred podajo kazenske ovadbe oziroma pridobi<br />
njegovo izjavo pred uvedbo hitrega postopka ali izdaje odločbe<br />
o prekršku s strani prekrškovnega organa. Kršitelj oziroma<br />
storilec se lahko tudi v primeru vabljenja s strani policije ne odzove,<br />
vendar je pri odločitvi prekrškovnega organa ali pregleda<br />
spisa s strani pristojnega državnega tožilca tudi njegova izjava<br />
pomembna <strong>za</strong> nadaljnji postopek – ustavitev postopka, izdaja<br />
odločbe z nižjo globo, pomiritveni postopek, mediacija, …<br />
Prav tako bi lahko CSD obveščal policijo v primeru odziva<br />
kršitelja na njihovo vabilo, ko se na vabilo policistov ne odzove,<br />
saj državni tožilci velikokrat pozivajo policijo, naj opravi <strong>za</strong>slišanje<br />
z osumljenim, ko že podajo kazensko ovadbo. Skupni<br />
cilj je, da se storilca opozori na kršenje pravic, njegovo ravnanje<br />
ustrezno sankcionira in opravi določene naloge <strong>za</strong> varnejšo<br />
prihodnost v družini. Več kot je organov, ki sodelujejo s kršiteljem,<br />
večja je njegova odgovornost in manjša možnost <strong>za</strong><br />
izogibanje sodelovanju.<br />
V praksi je opaziti tudi pomanjkljivo sodelovanje zdravstva<br />
v primeru opažanja oziroma <strong>za</strong>znavanja nasilja, v smislu nadaljnjega<br />
posredovanja podatkov ustreznim službam – CSD,<br />
policija, tožilstvo, … Tudi zgolj občasno udeleževanje na medinstitucionalnih<br />
timih kaže na premajhno angažiranost <strong>za</strong> <strong>za</strong>ščito<br />
žrtve. Pomanjkanje oziroma neposredovanje pridobljenih<br />
informacij daje nepopolno in včasih nepravo sliko o primeru,<br />
<strong>za</strong>to je sodelovanje več institucij pri obravnavi primera<br />
nadvse pomembno.<br />
Cilj sestave medinstitucionalne skupine je, da čim bolj jasno<br />
vidi sliko oziroma situacijo določene družine, saj so podatki<br />
zgolj enega organa ponavadi premalo <strong>za</strong> podajo ocene<br />
ali pa je ocena zmotna. Obenem gre pri takšnem sodelovanju<br />
tudi <strong>za</strong> nekakšen neformalni nadzor nad delom med organi.<br />
Skupina lahko opravi več sestankov oziroma timov, vsekakor<br />
pa bi moral biti obvezen sestanek na koncu oziroma pred <strong>za</strong>ključkom,<br />
kjer se evalvira delo vseh organov, analizira potek<br />
dogodkov in oceni uspešnost. Vsak tim bi <strong>za</strong>gotovo prinesel<br />
dodatne izkušnje in predloge <strong>za</strong> boljše nadaljnje delo.<br />
Ob snovanju UPP je bilo <strong>za</strong>mišljeno, da bo organi<strong>za</strong>cija izreka<br />
in izvedbe tega ukrepa taka, da bo policija takoj ob izreku<br />
ukrepa obvestila CSD in tako bi dejansko vstopili v družino<br />
skupaj. Tako bi se dogodila medinstitucionalna podpora/asistenca<br />
ali <strong>za</strong>ščita tudi strokovnih delavcev, hkrati pa bi se žrtvi<br />
lahko takoj <strong>za</strong>gotovila podpora, prve informacije, potrebna<br />
pomoč in <strong>za</strong>ščita. Tak način bi ponudil idealno priložnost, da<br />
policija odpre vrata drugim institucijam, ki bi lahko ukrepale<br />
in intervenirale takoj in ne šele drugi, tretji dan ali celo zgolj<br />
z vabilom. Namreč, udeleženi v ukrepu, tako oškodovanci kot<br />
tudi storilec, so na kraju oziroma ob storitvi dogodka mnogo<br />
bolj dovzetni <strong>za</strong> pomoč in dogovore.<br />
Delo na področju nasilja v družini <strong>za</strong>hteva strokovnjake, ki<br />
so <strong>za</strong> tovrstno delo visoko usposobljeni. Potrebne so njihove<br />
dolgoletne izkušnje, da bi se lahko <strong>za</strong>gotavljala vedno večja<br />
varnost, <strong>za</strong>to se kaže tudi potreba po nenehnem oziroma pogostejšem<br />
izobraževanju, tako delavcev CSD kot policistov in<br />
kriminalistov. Še posebej bi rad opozoril na pogostejše izobraževanje<br />
policistov, saj so oni tisti, ki prvi pridejo na kraj oziroma<br />
na terenu <strong>za</strong>znajo znake prekrška ali kaznivega dejanja z elementi<br />
nasilja v družini. Njihovo ravnanje v določenem trenutku,<br />
ko policist nima veliko časa <strong>za</strong> odločanje, mora biti izvedeno<br />
profesionalno, <strong>za</strong>konito in strokovno. Na podlagi boljšega poznavanja<br />
problematike nasilja v družini, <strong>za</strong>konskih predpisov in<br />
nadaljnjega protokola dela, policist lažje presodi, kdaj so podani<br />
pogoji <strong>za</strong> izrek UPP. Takšnega izreka tudi preiskovalni sodnik<br />
v presoji odločbe ne bo mogel <strong>za</strong>vrniti. Sicer pa je poznavanje<br />
policistov, ki so že izrekli UPP, zelo dobro, saj je bilo <strong>za</strong>vrnjenih<br />
izrekov zelo malo glede na njihovo izrečeno število – v prvem<br />
polletju 2008 je bilo od 277 izrečenih ukrepov le 6 <strong>za</strong>vrnjenih s<br />
strani preiskovalnega sodnika. Ostale <strong>za</strong>vrnitve se nanašajo na<br />
razveljavitev odločbe preiskovalnega sodnika.<br />
Statistični podatki policije in CSD niso enaki, kar vodi do<br />
ugotovitve, da organi nimajo natančne evidence o številu<br />
ukrepov in s tem o številu žrtev in kršiteljev oziroma nimajo<br />
dejanskega pregleda nad stanjem. To kaže tudi na to, da organa,<br />
kljub navidezni odličnosti, med seboj očitno še vedno ne<br />
sodelujeta dovolj dobro.<br />
O izrekih UPP bi bilo treba voditi tudi sprotno evidenco. Vsak<br />
organ lahko <strong>za</strong>se, tako kot do sedaj, vodi svojo evidenco glede<br />
na svoje potrebe in vrsto dela. Pogostejše sodelovanje regijskih<br />
koordinatorjev CSD in pristojnih oseb s posameznih policijskih<br />
uprav (inšpektorjev) bi lahko <strong>za</strong>gotovilo bolj natančno evidentiranje<br />
UPP, saj bi šlo <strong>za</strong> neposredno medsebojno obveščanje<br />
o določenih ukrepih, kar bi onemogočilo razhajanja o njihovem<br />
številu. Sodelovanje na ravni koordinatorjev in policijskih<br />
inšpektorjev bi lahko okrepilo sodelovanje med delavci CSD<br />
in policisti, prinašalo novosti na področju dela, opo<strong>za</strong>rjalo na<br />
težave pri posamezni družini ali celo območju, analiziralo posledice<br />
ravnanj nekaterih kršiteljev, ki so morda že v obravnavi<br />
na CSD ali policiji. S takimi ravnanji bi se lahko že predhodno<br />
vstopilo v pomoč družini <strong>za</strong> preprečitev izvajanja nasilja.<br />
Za boljše sodelovanje z izmenjavo aktualnih informacij, s<br />
predlogi <strong>za</strong> spremembo <strong>za</strong>konodaje, <strong>za</strong> predstavitev pereče<br />
problematike bi bilo poleg medinstitucionalnih timov, ki se<br />
ukvarjajo zgolj z določenim primerom in so ve<strong>za</strong>ni na čas, potrebno<br />
povečati t. i. »posvetovalne aktive«, na katerih bi bili prisotni<br />
predstavniki različnih organov – CSD, policija, tožilstvo,<br />
sodniki, preiskovalni sodniki, odvetniki, šola, vrtci, nevladne<br />
organi<strong>za</strong>cije, predstavniki lokalne skupnosti, oziroma vsi, ki na<br />
kakršen koli način <strong>za</strong>znavajo nasilje v družini.<br />
Viri:<br />
Bašič, K. (2001). Nasilje v družini – Nasilje nad žensko kot varnostni problem.<br />
Bevc, V. (2008), Statistični podatki CSD, Anali<strong>za</strong> ukrepa prepovedi približevanja<br />
določenemu kraju ali osebi.<br />
Cvetežar, A. (2007), Institucionalno sodelovanje policije in centrov <strong>za</strong> socialno<br />
delo pri obravnavanju nasilja v družini – diplomska naloga.<br />
Pečnikar, R. (2006), Prepoved približevanja določenemu ktaju oziroma osebi<br />
– raziskovalna naloga.<br />
Selič, P. (2003). Umor kot skrajni izid stopnjevanja nasilja v družini. Zbornik 4.<br />
slovenski dnevi varstvoslovja, Ljubljana, Visoka policijsko–varnostna šola<br />
Velič, I. (2004). Obravnava nasilja v družini in ukrepi Centra <strong>za</strong> socialno delo. V:<br />
(Polona Selič), Posebno poročilo Nasilje v družini – poti do rešitev. Ljubljana,<br />
Varuh človekovih pravic.<br />
http://www.policija.si/portal/statistika/lp/lp.phpsubmenuid=009.<br />
Pravni viri:<br />
Kazenski <strong>za</strong>konik R Slovenije-1 (Ur. list RS, št. 55/2008).<br />
Pravilnik o prepovedi približevanja določenemu kraju oziroma osebi (Ur. list RS,<br />
št. 110/2003, 50/2004, 95/2004).<br />
Zakon o policiji (Ur. list RS, št. 49/1998, 93/2001, 107/2006).<br />
Zakon o spremembah in dopolnitvah <strong>za</strong>kona o policiji, ZPOL - B (Uradni list RS,<br />
št. 79/2003).<br />
Zakon o preprečevanju nasilja v družini (Ur. list RS, št. 16/2008).<br />
Zakon o prekrških (Ur. list SRS, št. 25-1077783, 36-1/83 – popr., 42-1704/85, 2-<br />
1/86 – popr., 47-2024/87, 5-262/90, Uradni list RS, št. 10-407/91, 17-599/91,<br />
13-587/93, 66-2401/93, 35-1947/97, 87-4006/97, 73-3630/98, 31-1439/2000,<br />
33-1528/2000, 7/2003).<br />
Zakon o varstvu javnega reda in miru (Ur. list RS št. 70/2006).<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
EXPERT CONTRIBUTIONS<br />
Vase usmerjeno nasilje<br />
Marko Hlebec<br />
Pri svojem delu se policisti srečujemo tudi s samomorilnim vedenjem in samopoškodovanjem mladostnikov. Vsako leto<br />
stori samomor okoli 20 mladostnikov, dvajsetkrat toliko jih poskusi narediti samomor; desetina vseh pa se samopoškoduje.<br />
To je resen problem v naši družbi, s katerim se soočamo tudi mi, ko moramo raziskovati okoliščine tragičnega dogodka.<br />
Da bi bolje razumeli in s tem učinkoviteje ugotovili o<strong>za</strong>dje in okoliščine tovrstnega početja mladostnika, je prav,<br />
da vemo, kaj je samomorilno vedenje, kaj je samopoškodovanje in <strong>za</strong>kaj se pri mladostnikih tovrstno vedenje pojavlja.<br />
SELF-DIRECTED VIOLENCE / In our work, we policemen often encounter suicidal and self-wounding behaviour among juveniles.<br />
Every year, around 20 juveniles commit suicide and twenty times as many attempt it, while one tenth resort to self-wounding. In our<br />
society, this is a serious problem that we face when investigating the circumstances of tragic events. In order to better understand<br />
and establish the background and circumstances of such acts by juveniles, it is appropriate to know what the suicidal or self-wounding<br />
behaviour is, as well as the grounds for such behaviour.<br />
VASE USMERJENO NASILJE<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
Vase usmerjeno nasilje bi lahko definirali<br />
kot nasilje usmerjeno v samega sebe.<br />
To pomeni, da si posameznik povzroči<br />
poškodbo ali pa si celo v<strong>za</strong>me življenje.<br />
V sklopu vase usmerjenega nasilja bomo<br />
obravnavali samomorilno vedenje in samopoškodovanje.<br />
Zanima nas, ali je vase<br />
usmerjeno nasilje sploh nasilje. Definicija<br />
nasilja Svetovne zdravstvene organi<strong>za</strong>cije<br />
se glasi: »Nasilje je grožnja ali dejanska<br />
namerna raba fizične sile ali moči proti<br />
sebi, drugi osebi ali skupini, kar povzroči<br />
ali zelo verjetno lahko povzroči poškodbe,<br />
smrt, psihološko škodo, izkrivljen<br />
razvoj ali prikrajšanost.« (WHO, 2009).<br />
Samopoškodovanje kot samomorilno<br />
vedenje, upoštevajoč omenjeno definicijo,<br />
bi lahko definirali kot nasilje. Pri samopoškodovanju<br />
si posameznik namerno z<br />
uporabo moči povzroči poškodbo. Ravno<br />
tako si posameznik pri samomorilnem<br />
vedenju namerno, z uporabo moči, poskusi<br />
vzeti ali v<strong>za</strong>me življenje. Tako samopoškodovanje<br />
kot samomorilno vedenje<br />
sta eno najbolj osebnih dejanj, <strong>za</strong> katera<br />
se lahko odloči posameznik. Ali gre samo<br />
<strong>za</strong> osebno dejanje ali ima le-to posledice<br />
le <strong>za</strong> žrtve Avtorji menijo, da tako dejanje<br />
vpliva na pojav čustvenih posledic pri<br />
vsaj še šestih drugih, ki so ali so bili s tako<br />
osebo pove<strong>za</strong>ni (sorodniki, prijatelji, sodelavci,<br />
…). Iz povedanega lahko <strong>za</strong>ključimo,<br />
da je tovrstno vedenje nasilje tudi<br />
do drugih in ne samo do samega sebe.<br />
Samopoškodbeno vedenje je namerno<br />
povzročanje poškodb, ki so usmerjene<br />
na lastno telo. Med najpogostejše oblike<br />
takšnega vedenja sodijo vreznine z ostrimi<br />
premeti, žigosanje z vročimi predmeti,<br />
praskanje, zbadanje telesa, puljenje<br />
las, samo<strong>za</strong>strupitve ter različne druge<br />
oblike telesnih poškodb.<br />
Samomorilno vedenje ni trenutni dogodek,<br />
temveč je dalj časa trajajoč proces,<br />
podoben bolezni. Kot najblažja oblika samomorilnega<br />
vedenja se najprej pojavijo<br />
samomorilne misli. Mladostnik razmišlja<br />
o storitvi samomora. Samomorilne misli<br />
se lahko stopnjujejo do samomorilnega<br />
namena, nato do samomorilnega načrta<br />
in kot končno dejanje, do samomorilnega<br />
poskusa oziroma samomora, ko si posameznik<br />
v<strong>za</strong>me življenje. Najpogosteje<br />
si mladostniki skušajo vzeti življenje z<br />
obešanjem, utopitvami, samo<strong>za</strong>strupitvami,<br />
skoki z višine, re<strong>za</strong>njem, itd.<br />
Mladostniki, ki se samopoškodujejo<br />
ali poskusijo storiti ali so storili samomor,<br />
imajo nizko samo<strong>za</strong>vest in negativno<br />
samopodobo. Doživljajo se kot ničvredne,<br />
nimajo <strong>za</strong>upanja vase in ne <strong>za</strong>upajo<br />
zunanjemu svetu. So napeti, vznemirjeni,<br />
preplavljeni s čustvi žalosti, strahu ali<br />
tesnobe. Njihova osebna in družinska<br />
zgodovina je polna stresnih, celo travmatičnih<br />
izkušenj fizične, čustvene ali<br />
psihične zlorabe. Običajno so posledica<br />
takšnih izkušenj občutja krivde in sramu,<br />
ta čustva pa lahko pripeljejo do samopoškodovanja<br />
ali samomorilnega vedenja.<br />
Tovrstno vedenje je izraz <strong>notranje</strong> bolečine<br />
mladih in istočasno klic po pomoči,<br />
ki nas poziva, naj stisko prepoznamo,<br />
se nanjo ustrezno odzovemo in mladostniku<br />
pomagamo. Naša pomoč bo bolj<br />
učinkovita, če bomo tovrstno vedenje pri<br />
mladostniku opazili v zgodnejši fazi. Tako<br />
bo naša pomoč pri samomorilnem vedenju<br />
bolj učinkovita, ko bodo prisotne<br />
samo samomorilne misli, brez samomorilnega<br />
namena. Večina strokovnjakov<br />
samopoškodovanje razlikuje od samomorilnega<br />
vedenja. Mladostnik, <strong>za</strong> katerega<br />
je značilno samomorilno vedenje, s<br />
takim vedenjem (samomorom) reši svojo<br />
hudo čustveno stisko. Mladostniki, ki se<br />
samopoškodujejo, imajo občutke krivde<br />
in se <strong>za</strong>radi njih kaznujejo na tak način,<br />
da si povzročijo poškodbe. Po samopoškodovanju<br />
se počutijo bolje, občutijo<br />
olajšanje. Mladostnik teži k temu, da se<br />
počuti bolje (Favaz<strong>za</strong>, 1998). Nedvomno<br />
pa so mladostniki, ki se samopoškodujejo,<br />
ena od rizičnih skupin, ki ji pripisujejo<br />
možnost večjega tveganja <strong>za</strong> samomorilno<br />
vedenje. Po nekaterih podatkih je celo<br />
stokrat večja.<br />
Za lažje razumevanje samopoškodovalnega<br />
in samomorilnega vedenja<br />
pri mladostnikih moramo spoznati tudi<br />
značilnosti tega obdobja v človekovem<br />
razvoju. Mladostništvo, lahko mu rečemo<br />
tudi adolescenca, je razvojno obdobje, ki<br />
ga lahko umestimo od približno 11., 12.<br />
do 22., 24. leta starosti. Obdobje mladostništva<br />
je večrazsežnostno, saj se v tem<br />
obdobju dogajajo medsebojno pove<strong>za</strong>ne<br />
spremembe na telesni, intelektualni,<br />
čustveno-osebnostni in socialni ravni.<br />
Pospešen telesni in čustveni razvoj, s<br />
katerim se sooča mladostnik, ne predstavlja<br />
izzivov samo <strong>za</strong>nj, temveč tudi <strong>za</strong><br />
njegovo okolje. Večina mladostnikov to<br />
obdobje <strong>za</strong>ključi z manjšimi ali večjimi<br />
pretresi, žal pa nekateri ravno v tem obdobju<br />
razvijejo določene oblike tveganega<br />
vedenja (uživanje drog), ki se v kasnejšem<br />
obdobju razvoja lahko stopnjujejo.<br />
Tako kot vsako razvojno obdobje, tudi<br />
29
STROKOVNI PRISPEVKI<br />
mladostništvo prinaša določene razvojne<br />
naloge; znanja, stališča, načine vedenja,<br />
spretnosti, ki jih mora mladostnik v tem<br />
razvojnem obdobju osvojiti, da bo v naslednjem<br />
razvojnem obdobju uspešen.<br />
Za optimalen nadaljnji razvoj mora mladostnik<br />
v mladostništvu osvojiti osem temeljnih<br />
razvojnih nalog (Roškar, 2008):<br />
— Prilagajanje na telesne spremembe;<br />
sprejemanje in razumevanje hitrih<br />
telesnih sprememb, sprejemanje<br />
lastnega zunanjega vide<strong>za</strong>, samostojna<br />
skrb <strong>za</strong> telo in zdravje.<br />
— Čustveno osamosvajanje od družine<br />
in drugih odraslih; razvoj čustvene<br />
neodvisnosti od odraslih in hkrati<br />
oblikovanje v<strong>za</strong>jemnih odnosov.<br />
— Oblikovanje socialne spolne vloge;<br />
prevzemanje istospolne socialne<br />
vloge, preizkušanje vedenja v tej vlogi,<br />
oblikovanje spolne identitete.<br />
— Oblikovanje novih, stabilnih socialnih<br />
odnosov z vrstniki; oblikovanje prijateljstev,<br />
razvoj socialnih spretnosti,<br />
sodelovalnega vedenja, stabilnih<br />
vrstniških odnosov.<br />
— Razvoj socialno odgovornega vedenja;<br />
izbira in <strong>za</strong>vzemanje <strong>za</strong> družbene<br />
vrednote in cilje.<br />
— Priprava na poklicno delo; opredelitev<br />
poklicnih ciljev, poklicno odločanje,<br />
izbira poklica, izobraževanje <strong>za</strong><br />
izbrani poklic.<br />
— Priprava na partnerstvo in družino;<br />
razvoj socialnih spretnosti v interakciji<br />
z nasprotnim spolom, pridobivanje<br />
izkušenj o partnerskem življenju,<br />
razumevanje različnih vidikov partnerskega<br />
življenja.<br />
— Oblikovanje vrednotne usmeritve;<br />
opredelitev <strong>za</strong> določene vrednote,<br />
vzpostavitev hierarhije vrednot ter<br />
delovanje v skladu z njimi na področju<br />
osebnega življenja.<br />
30<br />
Če mladostnik uspešno obvladuje<br />
razvojne naloge, to vodi do socialnega<br />
odobravanja, predstavlja prilagojeno vedenje<br />
v družbi, prispeva k posameznikovemu<br />
subjektivnemu <strong>za</strong>dovoljstvu in pomeni<br />
dobre temelje <strong>za</strong> obvladovanje razvojnih<br />
nalog v naslednjem življenjskem<br />
obdobju. Neuspešno obvladovanje razvojnih<br />
nalog pa po drugi strani vodi mladostnika<br />
k splošnemu ne<strong>za</strong>dovoljstvu s<br />
samim seboj, do družbenega neodobravanja<br />
njegovega vedenja in napoveduje<br />
težave pri obvladovanju razvojnih nalog<br />
v naslednjem razvojnem obdobju.<br />
Pri mladostnikovem razvoju ima pomembno<br />
vlogo komunikacija s starši in<br />
sovrstniki. V mladostništvu mladostnik s<br />
starši komunicira izmenično v vlogi otroka<br />
in v vlogi odraslega. Od staršev pa izmenično<br />
pričakuje vlogo staršev, prijatelja<br />
in partnerja. Pravila, ki jih postavljajo<br />
starši, postopoma <strong>za</strong>menjujejo dogovori.<br />
Ti od mladostnika <strong>za</strong>htevajo svobodno<br />
odločanje, ampak s tem tudi več odgovornosti.<br />
V mladostniškem obdobju je<br />
med starši in mladostnikom značilna tako<br />
imenovana selektivna komunikacija. Mladostniki<br />
se s starši pogovarjajo o šoli, izbiri<br />
študija, vedenjskih normah, različnih<br />
življenjskih nazorih, idejah, načelih ter o<br />
družinskih problemih. Redko se pogovarjajo<br />
o širših družbenih problemih (uživanje<br />
drog in alkohola) in smislu življenja,<br />
še posebej pa se izmikajo temi spolnosti.<br />
V mladostniškem obdobju postajajo<br />
odnosi s sovrstniki vedno bolj pomembni.<br />
To pa še ne pomeni, da družina (starši,<br />
bratje, sestre) v mladostnikovem življenju<br />
izgublja na pomenu. Čas, ki ga imajo<br />
starši <strong>za</strong> mladostnika, postavljanje meja<br />
mladostniku in pove<strong>za</strong>nost z družino<br />
pomembno vplivajo na nadaljnji razvoj<br />
mladostnikov in predstavljajo temelje <strong>za</strong><br />
uspešno obvladovanje razvojnih nalog.<br />
Kot smo že omenili, so odnosi mladostnika<br />
s sovrstniki v mladostništvu<br />
pomembni, pridobivajo na pomenu pri<br />
njegovem razvoju, njegovem osamosvajanju<br />
od primarne družine, oblikovanju<br />
identitete (kdo sem), samopodobe (kakšen<br />
sem), vzorcev moralnega presojanja<br />
in vedenja, pridobivanju socialnih spretnosti<br />
in upadu mladostniškega prepričanja,<br />
da je v središču pozornosti. Mladostnik<br />
v odnosu s sovrstniki predela teme,<br />
ki jih s starši ne more (spolnost), hkrati<br />
pa mu ti odnosi služijo kot prototip, simulacija,<br />
odraslega življenja. Mladostnik,<br />
ki ne uspe vzpostaviti dobrega odnosa<br />
s sovrstniki, ima običajno v svojem nadaljnjem<br />
življenju več težav. Osamljen in<br />
nesprejet mladostnik je v socialnih interakcijah<br />
bolj anksiozen, depresiven, manj<br />
pripravljen na v<strong>za</strong>jemne dogovore in samorazkrivanje<br />
in izraža več medosebne<br />
sovražnosti kot ostali. Običajno pa težnja<br />
in potreba po neuresničeni sprejetosti v<br />
okolju vodi v različne oblike tveganega<br />
vedenja. Tvegano vedenje pri mladostniku<br />
je sicer vsakodnevni pojav, saj je<br />
tovrstno vedenje lahko le del običajnega<br />
preizkušanja mej in iskanja svoje vloge.<br />
Tvegano vedenje pa lahko postane ogrožujoče<br />
takrat, ko se pojavi že zgodaj v<br />
razvoju mladostništva. Tovrstno vedenje<br />
ogroža mladostnika takrat, ko je to kontinuirano,<br />
ko je pove<strong>za</strong>no z življenjskim<br />
slogom, ki je <strong>za</strong> mladostnika neustrezen<br />
in otežuje ali onemogoča konstruktivne<br />
dejavnosti.<br />
Mladostniki velikokrat tvegano vedenje<br />
povezujejo s pozitivnimi izkušnjami.<br />
Zato ob njih čutijo ugodje, občutek sprostitve,<br />
vznemirjenja, občutek odraslosti<br />
in neodvisnosti, poguma in moči. Tvega-<br />
VArNOST<br />
no vedenje lahko nadomešča druge oblike<br />
samopotrditve, pomeni sprejemanje<br />
s strani vrstnikov, ugled in veljavo v njihovih<br />
očeh, <strong>za</strong>polni prosti čas, odpravlja<br />
dolgčas, lajša neugodna čustva in razpoloženja,<br />
veča <strong>za</strong>dovoljstvo s samim seboj<br />
in nadomesti druge, teže dosegljive vire<br />
samospoštovanja.<br />
Tvegano vedenje v mladostništvu<br />
najpogosteje predstavlja kajenje, uživanje<br />
alkohola in drugih drog oziroma<br />
psihoaktivnih snovi. Včasih pa se pojavijo<br />
tudi druge oblike, kot so različne oblike<br />
nasilja, motnje hranjenja, tvegana spolnost,<br />
razne odvisnosti itd. Nekatere oblike<br />
tveganega vedenja lahko vodijo v<br />
razvoj duševnih motenj, kot so depesija<br />
in anksioznost. Velikokrat pa vodijo tudi<br />
do samopoškodovalnega in samomorilnega<br />
vedenja.<br />
DEJAVNIKI TVEGANJA<br />
Predstavili bomo dejavnike tveganja,<br />
ki pripomorejo k razvoju samomorilnega<br />
in samopoškodovalnega vedenja. Prepoznava<br />
in odprava le-teh je zelo pomembna<br />
pri preprečevanju tovrstnega<br />
vedenja. Dejavniki tveganja se običajno<br />
pri mladostnikih ne pokažejo izolirano,<br />
temveč se največkrat prekrivajo in povezujejo,<br />
vendar je prav, da jih <strong>za</strong>radi boljše<br />
preglednosti razdelimo v tri skupine:<br />
— individualni dejavniki,<br />
— družinski dejavniki,<br />
— dejavniki okolja.<br />
INDIVIDUALNI DEJAVNIKI TVEGANJA<br />
Ti dejavniki so ve<strong>za</strong>ni neposredno na<br />
mladostnika, na njegovo osebnost. To so<br />
duševne motnje, osebnostne značilnosti,<br />
načini reševanja problemov, samopodoba,<br />
zloraba drog, spolna usmerjenost.<br />
Duševne motnje predstavljajo pomembnejši<br />
dejavnik tveganja <strong>za</strong> razvoj<br />
samopoškodovalnega vedenja in samomorilnega<br />
vedenja pri mladostnikih. Pri<br />
veliki večini mladostnikov, ki si skušajo<br />
vzeti življenje, je prisotna duševna motnja.<br />
Večinoma so to motnje razpoloženja,<br />
predvsem depresivne motnje, pogosta<br />
pa je tudi pove<strong>za</strong>nost samomorilnega<br />
vedenja z motnjami hranjenja ter s psihotičnimi<br />
in osebnostnimi motnjami. Pri<br />
mladostnikih so najpogostejše duševne<br />
motnje različne oblike depresivne motnje.<br />
Takšne mladostnike spremljajo simptomi<br />
in znaki, kot so depresivno, razdražljivo<br />
ali otopelo razpoloženje, pomanjkanje<br />
energije, utrujenost, jok, opuščanje ali<br />
izguba <strong>za</strong>nimanja <strong>za</strong> dejavnosti, ki so bile<br />
prej <strong>za</strong>nje pomembne. Depresivne motnje<br />
pri mladostnikih je težko prepoznati,<br />
saj se kažejo na različne načine. Pogosto<br />
pa so prekrite z motnjami vedenja, hiperaktivnostjo,<br />
motnjami hranjenja. Nekate-<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
ri depresivni mladostniki so manj opazni,<br />
so umaknjeni, tihi in <strong>za</strong> okolico ne<strong>za</strong>interesirani.<br />
Tako se soočajo s svojo stisko.<br />
Na depresivne motnje je treba pomisliti<br />
tudi pri mladostniku, ki se vede delinkventno.<br />
Mladostnik je depresiven takrat,<br />
kadar obdobja potrtosti trajajo dolgo, se<br />
opazno odražajo v njegovih dejavnostih<br />
in vedenju, <strong>za</strong>virajo njegove zdrave odnose<br />
z drugimi, razvoj in uveljavljanje<br />
<strong>za</strong>nimanja in v splošnem <strong>za</strong>virajo njegov<br />
duševni razvoj. Mladostniki z motnjami<br />
hranjenja pogosto posegajo po samopoškodovanju<br />
in samomorilnem vedenju.<br />
Ugotavljajo, da pri posameznikih, pri katerih<br />
se anoreksija pojavi kasneje, izgubljanje<br />
teže pogosto izraža željo po smrti –<br />
samomorilno vedenje. Obstaja pove<strong>za</strong>va<br />
med depresijo, samomorilnim vedenjem<br />
in anoreksijo. Za nekatere mladostnice<br />
izgubljanje teže predstavlja na nek način<br />
samozdravljenje depresije. Mladostnice<br />
se ob izgubi teže počutijo bolje, saj so si<br />
s tem izboljšale svojo telesno samopodobo.<br />
Po drugi strani pa izguba teže povzroči<br />
hudo obliko depresivne motnje in<br />
to sproži samomorilno vedenje. Za mladostnike<br />
z bulimijo je bolj značilno samopoškodovanje,<br />
vendar se tudi pri njih pojavijo<br />
resni samomorilni poskusi.<br />
Pri mladostnikih, ki se samopoškodujejo,<br />
in tistih s samomorilnim vedenjem<br />
so pogosto prisotne osebnostne in vedenjske<br />
značilnosti, ki se kažejo kot vedenjske<br />
motnje. Takšna osebnostna značilnost<br />
je impulzivnost, ki mladostnika<br />
ovira pri <strong>za</strong>znavanju in reševanju stresne<br />
situacije. Mladostnik bo reagiral prehitro<br />
in ne bo razmišljal o posledicah svojega<br />
dejanja. Značilna je tudi njegova nasilnost,<br />
socialni umik in izogibalno vedenje.<br />
Takšni mladostniki imajo običajno šibko<br />
<strong>za</strong>upanje vase in v svoje sposobnosti ter<br />
nizko samopodobo.<br />
Za mladostnike je značilno, da na<br />
različne načine rešujejo probleme. Neprimerni<br />
načini reševanja problemov so<br />
tisti, ki kažejo negativno <strong>za</strong>znavanje situacije<br />
brez sposobnosti prilagajanja in širšega<br />
vpogleda v nastalo situacijo, težavo.<br />
Za mladostnike je značilna nagnjenost<br />
k pesimističnemu pojmovanju povsem<br />
običajnih življenjskih dogajanj. Zaradi<br />
takšnega pristopa bodo mladostniki<br />
doživljali nastali problem enobarvno in<br />
nerešljivo, kar lahko vodi k občutkom<br />
nemoči in obupa. Takšno vedenje zmanjšuje<br />
<strong>za</strong>upanje vase in druge ter utrjuje<br />
predstavo o sebi kot žrtvi.<br />
Homoseksualna usmerjenost pri<br />
mladostnikih je pomembno pove<strong>za</strong>na s<br />
samomorilnim vedenjem in samopoškodovanjem.<br />
Pri homoseksualni populaciji<br />
je samomorilni poskus večji kot pri heteroseksualni<br />
populaciji. Največje tveganje<br />
predstavlja obdobje, ko se mladostnik<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
sooči s svojo homoseksualno usmerjenostjo,<br />
in je pred njim naloga, da to sprejme.<br />
Še večjemu tveganju so izpostavljeni<br />
mladostniki, ki so v svojem okolju osamljeni<br />
in se s svojo spolno usmerjenostjo<br />
obremenjujejo dalj časa. Zelo pomembno<br />
na to vpliva tudi homofobno okolje.<br />
Zloraba drog in samomorilno vedenje<br />
ter samopoškodovanje so pove<strong>za</strong>ni.<br />
Zloraba drog lahko neposredno vpliva<br />
na razvoj samomorilnega vedenja in samopoškodovanja,<br />
saj poslabša presojo<br />
dejanj, zviša raven impulzivnosti, povzroči<br />
resne razpoloženjske motnje, tudi<br />
intenzivne depresivne motnje s samomorilnimi<br />
težnjami. Izka<strong>za</strong>lo se je, da je<br />
večja verjetnost storitve samomora pove<strong>za</strong>na<br />
z večjo količino <strong>za</strong>užitega alkohola<br />
ali druge droge. Ravno tako poslabša<br />
že prisotne motnje, poveča tesnobnost,<br />
poglobi depresijo, povzroči več halucinacij<br />
pri psihozi. Naslednja pove<strong>za</strong>nost z<br />
zlorabo drog je ta, da je <strong>za</strong> otroke alkoholikov<br />
večja verjetnost, da so gensko<br />
bolj nagnjenji k razvoju samomorilnega<br />
vedenja.<br />
DRUŽINSKI DEJAVNIKI TVEGANJA<br />
Družinske dejavnike tveganja predstavljajo<br />
značilnosti družine, ločitev ali<br />
izguba staršev, psihične, fizične in spolne<br />
zlorabe v družini.<br />
Duševne motnje pri starših so najbolj<br />
odločilni dejavnik tveganja <strong>za</strong> razvoj<br />
samomorilnega vedenja in samopoškodovanja.<br />
Te duševne motnje so lahko<br />
depresivne ali tesnobne motnje, zloraba<br />
drog, antisocialna osebnostna motnja,<br />
še posebej pa družinska zgodovina samomorilnega<br />
vedenja. Izpostavljenost<br />
samomorilnemu vedenju v družini lahko<br />
deluje po principu modela, kar pomeni,<br />
da lahko postane družinskim članom<br />
misel na samomor kot način reševanja<br />
problemov, ko so v stresni situaciji, bližja.<br />
S tem pove<strong>za</strong>na je tudi večja verjetnost<br />
posnemanja podobnih oblik samomorilnega<br />
vedenja. Ali bo tovrstno vedenje<br />
staršev vplivalo na mladostnika, je v veliki<br />
veri odvisno od stališča članov družine<br />
do tovrstnega vedenja, od značilnosti in<br />
okoliščin samega dejanja in odnosa med<br />
člani družine.<br />
Veliko mladostnikov, ki se samopoškoduje<br />
ali samomorilno vede, navaja<br />
nasilje v družini. Navajajo telesne ali<br />
spolne zlorabe, čustveno in dejansko <strong>za</strong>nemarjenost,<br />
pomanjkanje pomembnih<br />
čustvenih vezi v družini in pretirano <strong>za</strong>prtost<br />
družine pred okoljem. V takšnih družinah<br />
so pogosti tudi konfliktni odnosi,<br />
slaba komunikacija med člani in nizka ali<br />
visoka pričakovanja staršev do otrok.<br />
Prav gotovo na tovrstno vedenje<br />
vpliva tudi socialno-ekonomski status<br />
EXPERT CONTRIBUTIONS<br />
družine. Mnogi mladostniki, ki kažejo visoko<br />
tveganje <strong>za</strong> samomorilno vedenje<br />
in samopoškodovanje, izhajajo iz slabih<br />
socialnih razmer. Za take mladostnike so<br />
značilne številne prikrajšanosti. Raziskave<br />
so poka<strong>za</strong>le, da je v družinah tovrstnih<br />
mladostnikov prisotnih več dejavnikov,<br />
ki so med seboj prepleteni.<br />
Izguba staršev je pomemben dejavnik<br />
tveganja <strong>za</strong> razvoj samomorilnega<br />
vedenja in samopoškodovanja pri mladostniku.<br />
Izguba staršev <strong>za</strong>radi ločitve<br />
ima še pomembnejši vpliv kot izguba<br />
staršev <strong>za</strong>radi smrti. Otrok se laže sprijazni<br />
s smrtjo kot z ločitvijo, saj je smrt<br />
dokončna. Težave mladostnikov v ločenih<br />
družinah se <strong>za</strong>čno že prej, pred<br />
ločitvijo. Intenzivnost in pogostost konfliktov<br />
med staršema sta napovednika<br />
mladostnikovega samomorilnega vedenja<br />
in samopoškodovanja. Poka<strong>za</strong>lo se<br />
je, da so konflikti znotraj družine neposredno<br />
pove<strong>za</strong>ni s tovrstnim vedenjem,<br />
medtem ko dobri odnosi v družini predstavljajo<br />
varovalo pred njim.<br />
Fizična, psihična in spolna zloraba<br />
mladostnika so pomembni dejavniki<br />
tveganja <strong>za</strong> razvoj samomorilnega vedenja<br />
in samopoškodovanja pri mladostniku.<br />
Reakcije na zlorabe so različne<br />
pri dekletih in fantih. Pri dekletih se večkrat<br />
razvijejo zdravstvene in psihološke<br />
težave, pri fantih pa vedenjske motnje.<br />
DEJAVNIKI OKOLJA<br />
Dejavniki okolja izhajajo iz socialnega<br />
okolja mladostnika: iz šolskega okolja,<br />
vpliva interneta in drugih medijev.<br />
V mladostnikovem razvoju imajo<br />
pomembno vlogo odnosi s sovrstniki<br />
in obratno. Tako ima samomorilno vedenje<br />
in samopoškodovanje sovrstnika<br />
pomemben vpliv na mladostnika in<br />
predstavlja pomemben dejavnik tveganja<br />
<strong>za</strong> razvoj tovrstnega vedenje tudi pri<br />
njem. Lahko pride tudi do posnemanja.<br />
Tveganje je toliko večje, če se je mladostnik<br />
identificiral s sovrstnikom, če je<br />
mladostnik sovrstnikovo vedenje razumel<br />
tako, da je sovrstnik na tak način<br />
dosegel to, kar je želel, oziroma kar bi<br />
si sam želel (pozornost okolice, pobeg<br />
pred problemom). Težave v odnosih<br />
med sovrstniki, kot so prepiri, prekinitev<br />
prijateljstva, težave pri pridobivanju<br />
prijateljev in osamljenost, povečujejo<br />
možnost samomorilnega vedenja in samopoškodovanja.<br />
Pomemben dejavnik<br />
tveganja je tudi ustrahovanje sovrstnikov.<br />
Pri ustrahovanem mladostniku se<br />
lahko razvijejo številni vedenjski in psihološki<br />
simptomi, tudi depresija in tesnobnost.<br />
Omenjeno pa ima prav gotovo<br />
vpliv na razvoj samomorilnega in samopoškodovalnega<br />
vedenja.<br />
31
STROKOVNI PRISPEVKI<br />
Šola ima osrednjo vlogo v življenju<br />
mladostnika, saj večino svojega časa<br />
preživi v šoli. Lahko bi dejali, da je drugi<br />
najpomembnejši socialni sistem, v<br />
katerega je mladostnik vključen, takoj<br />
<strong>za</strong> družino. Težave, pove<strong>za</strong>ne s šolo, ki<br />
lahko predstavljajo dejavnik tveganja <strong>za</strong><br />
razvoj samomorilnega in samopoškodovalnega<br />
vedenja pri mladostniku, sta<br />
najpogosteje šolski neuspeh in ustrahovanje<br />
s strani sovrstnikov. Zaradi slabega<br />
šolskega uspeha lahko <strong>za</strong>čne mladostnik<br />
dvomiti vase, razvije nizko samopodobo,<br />
tesnobo, depresivno razpoloženje.<br />
Morda <strong>za</strong>čne razmišljati tudi o samomorilnem<br />
vedenju kot o rešitvi problema.<br />
Samomorilno vedenje se lahko razvije<br />
pri mladostniku s trajnim učnim neuspehom,<br />
ki stalno utrjuje njegove občutke<br />
nesposobnosti in manjvrednosti. Ravno<br />
tako pri mladostniku z nenadnim, nepričakovanim<br />
neuspehom, še posebej, če je<br />
bil mladostnik prepričan v dober rezultat.<br />
Zelo pomembno vlogo imajo pričakovanja<br />
staršev v zvezi s šolskim uspehom ter<br />
mladostnikova želja po njihovi izpolnitvi.<br />
Po besedah nekaterih strokovnjakov naj<br />
bi bil najpogostejši vzrok <strong>za</strong> samomorilno<br />
vedenje v Sloveniji prav previsoka pričakovanja<br />
staršev do otrok. Ne smemo<br />
<strong>za</strong>nemariti tudi mladostnikovih težav z<br />
disciplino in nedovoljenim izostajanjem<br />
od pouka. To je lahko pomemben opozorilni<br />
znak, da se z mladostnikom nekaj<br />
dogaja in da se <strong>za</strong> tem lahko skriva tudi<br />
samomorilno vedenje ali samopoškodovanje.<br />
Tudi internet ima lahko vpliv na pojav<br />
samomorilnega in samopoškodovalnega<br />
vedenja med mladostniki. Mladostnik<br />
na internetu dostopa do veliko koristnih<br />
informacij in oblik pomoči kot tudi do<br />
škodljivih ali celo nevarnih informacij.<br />
Na internetu je mogoče najti ogromno<br />
spletnih strani z vsebinami o samomorilnem<br />
in samopoškodovalnem vedenju.<br />
Na določenih straneh bo mladostnik prišel<br />
do koristnih informacij, ki prispevajo k<br />
boljšemu razumevanju tovrstnega vedenja,<br />
na drugih pa lahko dobi informacije<br />
o tem, kje lahko poišče nasvet ali pomoč,<br />
če se sam sooča s tovrstnim vedenjem.<br />
Največje tveganje predstavljajo spletne<br />
strani z nasveti, kako storiti samomor ali<br />
kako se samopoškodovati, nekatere vsebine<br />
pa celo spodbujajo k tovrstnemu<br />
vedenju.<br />
Tudi mediji so lahko pomemben dejavnik<br />
tveganja <strong>za</strong> samomorilno in samopoškodovalno<br />
vedenje pri mladostnikih.<br />
Pomemben je način poročanja o tovrstnem<br />
vedenju, saj se lahko mladostnik<br />
identificira s predstavljenim posameznikovim<br />
dejanjem in v njem vidi rešitev<br />
tudi svojega problema. S tem pove<strong>za</strong>no<br />
je tudi tveganje posnemanja načina sto-<br />
32<br />
ritve takšnega dejanja. Ravno tako ne<br />
smemo <strong>za</strong>nemariti, da sen<strong>za</strong>cionalistično,<br />
»herojsko« in podobno predstavljanje<br />
tovrstnega vedenja lahko povzroči<br />
pri ljudeh sprejemanje takšnega vedenja<br />
kot sprejemljivega in običajnega reševanja<br />
problemov, kar pa prav gotovo ni<br />
prav in ni prava rešitev.<br />
DEJAVNIKI, KI ZMANŠUJEJO TVEGA-<br />
NJE<br />
Na manjše tveganje <strong>za</strong> samomorilno<br />
in samopoškodovalno vedenje vpliva odsotnost<br />
prej omenjenih dejavnikov. Treba<br />
je omeniti nekaj varovalnih dejavnikov, ki<br />
preprečujejo razvoj tovrstnega vedenja<br />
pri mladostniku. Tudi te dejavnike bomo<br />
razdelili v individualne, družinske in dejavnike<br />
okolja.<br />
Individualni dejavniki so: dobre socialne<br />
spretnosti, visoka samopodoba,<br />
<strong>za</strong>upanje vase in v svoje sposobnosti,<br />
sposobnost iskanja pomoči v stresnih situacijah<br />
in iskanje nasvetov pri pomembnih<br />
odločitvah, odprtost <strong>za</strong> upoštevanje<br />
predlogov in izkušenj drugih ljudi, odprtost<br />
<strong>za</strong> sprejemanje novega znanja.<br />
Družinski dejavniki so: dober odnos s<br />
starši in drugimi družinskimi člani, podpora<br />
družine, zgled <strong>za</strong> konstruktivne načine<br />
reševanje stresnih situacij.<br />
Dejavniki okolja so: dobra socialna<br />
integracija (prostočasne dejavnosti), dober<br />
odnos s sovrstniki, z učitelji in drugimi<br />
pomembnimi odraslimi ter podpora z<br />
njihove strani.<br />
Varovalnih dejavnikov ne smemo<br />
prezreti, temveč jih je treba krepiti. Tako<br />
bomo zmanjšali možnost tveganega vedenja<br />
in s tem samomorilnega in samopoškodovalnega<br />
vedenja.<br />
Izrednega pomena je preventiva,<br />
vendar se policisti s tem področjem ne<br />
ukvarjamo sistematično. Najpomembnejšo<br />
vlogo pri prepoznavanju in preprečevanju<br />
samomorilnega vedenja in<br />
samopoškodovanja imajo starši, šolski<br />
svetovalni delavci in učitelji, zdravniki in<br />
drugi delavci v šolskih ambulantah, sovrstniki<br />
in drugi.<br />
NAMESTO ZAKLJUČKA<br />
Ali sta samomorilno vedenje in samopoškodovanje<br />
med mladostniki v Sloveniji<br />
redek pojav Raziskave kažejo, da<br />
ne. Samomor je po raziskavah na tretjem<br />
mestu kot vzrok smrti med mladostniki.<br />
V Sloveniji si življenje v<strong>za</strong>me okoli 600<br />
ljudi letno. Od tega je okoli 20 mladostnikov.<br />
Poskusov samomora pa je približno<br />
dvajsetkrat toliko. Leta 1999 je bila med<br />
slovenskimi srednješolci opravljena raziskava<br />
o samomorilnem vedenju. Raziskava<br />
je poka<strong>za</strong>la, da je kar 31,1 % fantov in<br />
VArNOST<br />
45,1 % deklet že razmišljalo o samomoru,<br />
6,8 % fantov in 13,5 % deklet v starosti od<br />
14 do 19 let pa je poročalo o tem, da so<br />
samomor že poskušali izvesti. Poudariti<br />
je treba, da v raziskavo niso bili <strong>za</strong>jeti<br />
mladostniki, ki se niso šolali, <strong>za</strong>to je podatek<br />
<strong>za</strong> splošno populacijo mladostnikov<br />
pri nas verjetno še višji. Mladostniki, ki ne<br />
obiskujejo šole, so običajno izpostavljeni<br />
tudi večjemu številu dejavnikov tveganja.<br />
Po podatkih drugih raziskav, ki sicer niso<br />
bile narejene v Sloveniji, pa lahko ugotovimo,<br />
da se približno 10 % mladostnikov<br />
samopoškoduje. Iz navedenega vidimo,<br />
da je delež samomorilnega in samopoškodovalnega<br />
vedenja med mladostniki<br />
ne<strong>za</strong>nemarljiv. Zaradi tega je <strong>za</strong>lo pomembno,<br />
da se naučimo prepoznavati<br />
dejavnike tveganja, ki lahko mladostnika<br />
privedejo do tovrstnega vedenja. Še pomembneje<br />
pa je, da skušamo, kolikor je v<br />
naši moči, preprečiti dejavnike tveganja<br />
in okrepiti varovalne dejavnike.<br />
LITERATURA IN VIRI<br />
— Crawford, M., Thomas, O.,Khan, N., Kulinskaya,<br />
E. (2007). Psychosocial interventions<br />
following self-harm. British Jurnal Of<br />
Psyhiatry, 190, 11–17.<br />
— Fortune, S., Hawton, K. (2005). Deliberate<br />
Self-Harm in Children and Adolescents: A<br />
Reasearch Update. Curr Opin Psychiatry,<br />
18 (4), 401–406.<br />
— Haqqi, S. (2008). Suicide and Domestic<br />
Violence: could There Be a Correlation<br />
Medscape, 10 (12), 287.<br />
— Jeffrey, S. (2007). Suicide in Youth and<br />
Young Adults Skiped in 2003–2004: CDC<br />
Report. Medscape Medical News.<br />
— Lubell, K., Kegler, S., Crosby, A., Karch, D.<br />
(2007). Suicide Trends Among Youghts<br />
and Yung Adults Aged 10–24 Years.<br />
MMWR, 56 (35), 912-915.<br />
— Marušič, A., Roškar, S. (2003). Slovenija s<br />
samomorom ali brez. Ljubljana DZS.<br />
— Owens, D., Horrocks, J., House, A. (2002).<br />
Fatal and non-fatal repetition of self-harm.<br />
British Jurnal Of Psyhiatry, 181, 193–199.<br />
— Portzky, G., Van Heeringen, K. (2007). Deliberate<br />
Self-Harm in Adolescents. Curr<br />
Opin Psychiatry, 20 (4), 337–342.<br />
— Spletna stran Centers for Disease Control<br />
and Prevention. URL: http://www.cdc.<br />
gov/<br />
— Spletna stran Inštituta <strong>za</strong> varovanje zdravja<br />
Republike Slovenije. URL: http://www.<br />
ivz.si/<br />
— Tančič, A., Puštovan, V. (2008). Spregovorimo<br />
o samomoru. Ljubljana, Inštitut <strong>za</strong><br />
varovanje zdravja Republike Slovenije.<br />
— Timms, P. (2006). Self-Harm. London, The<br />
Royal Gollege fo Psychiatrists.<br />
— Tomori, M. (1999). Suicide risk in high<br />
school students in Slovenia. Crisis, 20 (1),<br />
23–27.<br />
— Tomori, M., Stergar, E., Pinter, B., Rus Makovec,<br />
M. in Stikovič, S. (1998). Dejavniki<br />
tveganja pri slovenskih srednješolcih.<br />
Ljubljana, Psihiatrična klinika Ljubljana.<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
EXPERT CONTRIBUTIONS<br />
Nova aplikacija<br />
Kalkulator <strong>za</strong> izračun časa bivanja na<br />
schengenskem območju na PU Maribor<br />
Albin Gradišnik<br />
Anton Cafuta<br />
V letu 2008 je bilo na območju PU Maribor obravnavanih 824 kršitev nedovoljenega prebivanja, kar v slovenskem merilu<br />
znaša kar 42,80 % vseh ugotovljenih kršitev. Gibanje tovrstnih kršitev se je nadaljevalo tudi v letu 2009, saj je bila<br />
v prvem polletju obravnavana že 501 kršitev, kar v slovenskem merilu pomeni 46,47 % vseh kršitev. Policisti na mejnih<br />
prehodih in v notranjosti so imeli v postopkih s tujci nemalo težav pri izračunu časa bivanja na območju držav pogodbenic<br />
konvencije v skladu s 13. členom Zakona o tujcih. Računanje časa dovoljenega bivanje je podaljševalo postopek s<br />
tujcem. Poleg tega je pogosto prihajalo do napačnih izračunov, še zlasti, ko je oseba imela več vstopov in izstopov.<br />
Policisti so izražali potrebo po pripomočku, ki bi jim omogočal avtomatično računanje dovoljenega časa bivanja na<br />
območju držav pogodbenic konvencije (schengenskem območju). Potrebe policistov po tovrstnem pripomočku in nenehno<br />
opo<strong>za</strong>rjanje enot na nepravilnosti pri izračunu dovoljenega časa bivanja so vodile v izdelavo nove aplikacije,<br />
imenovane Kalkulator <strong>za</strong> izračun bivanja na schengenskem območju.<br />
CALCULATOR OF DURATION OF STAY IN THE SCHENGEN AREA: a new application used by the Maribor Police Directorate / In<br />
2008, the Maribor Police Directorate considered 824 infringements of illegal stays in the Schengen area, accounting for 42.80% of<br />
all established similar infringements concerning Slovenia. This dynamic has continued through 2009, when in the first half-year<br />
501 cases of infringements were established, or 46.47% of all established infringements in Slovenia. In dealing with foreigners, the<br />
cross-border and inland police had to overcome many difficulties in calculating the precise duration of their stay in the territory of<br />
parties to the Convention in accordance with Article 13 of the Aliens Act. The legal stay calculating procedure very often resulted in<br />
a long processing time. In addition, erroneous calculations of stay were frequent, particularly in cases of multiple entries and exits<br />
by foreigners.<br />
In such circumstances, the police expressed the need for an appropriate tool to facilitate automatic calculation of legal stay in the<br />
territory of the parties to the Convention (Schengen area). The need for such a tool and repeated warnings by the police of irregularities<br />
in calculating the duration of stay of foreigners finally resulted in a new application called the Calculator of Duration of Stay<br />
in the Schengen Area.<br />
PRISTOP K REŠITVI<br />
Ideja je prišla s strani policijskega inšpektorja v SUP PU Maribor<br />
Antona Cafute. Aplikacijo, ki deluje v programskih jezikih<br />
Hyper Text Markup Language (v<br />
nadaljevanju: HTML) in JavaScript<br />
(v nadaljevanju: JS), je kot spletno<br />
stran v delujočo obliko izdelal<br />
policijski inšpektor v OKC PU Maribor<br />
Albin Gradišnik. Ta rešitev je<br />
v koraku s časom, je primerna in<br />
testirana ter <strong>za</strong>jema vse komponente,<br />
s katerimi je mogoče uresničiti<br />
<strong>za</strong>htevane cilje. HTML in JS<br />
sta bila izbrana <strong>za</strong>radi ekonomičnosti<br />
rešitve. HTML lahko pišemo<br />
z vsakim urejevalnikom besedil in<br />
<strong>za</strong> programiranje ne potrebujemo<br />
drage programske opreme. Lahko<br />
ga tudi kombiniramo s PHP in<br />
drugimi programskimi jeziki ob<br />
razvoju te programske kode v prihodnosti.<br />
JS pa je odprt programski<br />
jezik, katerega lahko brezplačno<br />
uporablja vsakdo, ne da bi pri<br />
tem potreboval licenco. Podpirajo<br />
pa ga vsi spletni brskalniki.<br />
Aplikacija Kalkulator <strong>za</strong> izračun<br />
časa bivanja na schengenskem območju<br />
je spletna aplikacija. Dostop do nje je možen na vseh računalnikih,<br />
ki so pove<strong>za</strong>ni v omrežje policije in imajo brskalnik<br />
Internet Explorer. Aplikacijo je mogoče poganjati tudi direktno<br />
Slika 1: Kalkulator <strong>za</strong> izračun časa bivanja na schengenskem območju kot spletna stran<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
33
STROKOVNI PRISPEVKI<br />
iz LAN omrežja in celo s trdega diska posameznega računalnika<br />
ob predhodni namestitvi ciljne mape na trdi disk. Aplikacija<br />
deluje tudi preko oddaljenega namizja na oddaljenem računalniku.<br />
Za delovanje je potrebnega vsega 1,84 MB prostora<br />
na strežniku. Na uporabnikovem računalniku pa potrebujemo<br />
le enega od internetnih brskalnikov (Internet Explorer, Mozilla<br />
Firefox, Opera, Apple Safari, Netscape Navigator …) .<br />
MOŽNOST ŠIROKE UPORABE<br />
Aplikacija je pripravljena <strong>za</strong> širšo uporabo. Do nje je mogoče<br />
dostopati preko strežnika PU Maribor, na katerem je postavljen<br />
»portal meja«, ki služi usposabljanju policistov na PU<br />
Maribor. V bodoče bo mogoče navedeno aplikacijo preseliti na<br />
strežnik policije in dostop do nje omogočiti preko intranetnih<br />
strani policije.<br />
DELO Z APLIKACIJO V PRAKSI<br />
Dovoljen čas bivanja ugotavljamo preko žigov mejne kontrole<br />
(vstop–izstop). Po izbiri ustreznega datum vstopa in izstopa<br />
pritisnemo na gumb »IZRAČUNAJ«. V poljih »na Schengenskem<br />
območju je bival« in »lahko biva – prekoračil« se nam<br />
izpiše čas bivanja znotraj držav članic konvencije.<br />
Kalkulator samodejno kontrolira pravilnost podatkov po<br />
logičnem <strong>za</strong>poredju Gregorijanskega koledarja (vstop tujca je<br />
VArNOST<br />
vedno pred izstopom). Če smo podatke v polja vnesli napačno,<br />
nas kalkulator na to opozori. Programska koda pa prepreči<br />
izračun. To opozori policista, da sta postopek ugotavljanja dolžine<br />
bivanja in delo s kalkulatorjem napačna.<br />
V skladu s 13. členom Zakona o tujcih kalkulator izračuna<br />
še interval šestmesečnega obdobja <strong>za</strong> na<strong>za</strong>j in <strong>za</strong> vnaprej. Podatek<br />
o šestmesečnem obdobju policistu pomaga pri določanju<br />
časovnega obdobja, na katerega se bo kontrola omejila.<br />
V kalkulator je vključeno tudi okno z opisom <strong>za</strong>ščitnih elementov<br />
vizuma kot pripomoček policistom <strong>za</strong> prepoznavanje<br />
ponaredkov oz. prenaredkov <strong>za</strong> preprečevanje nelegalnih migracij<br />
in kaznivih dejanj zoper pravni promet.<br />
Na koncu je dodana še spletna pomoč. Ob kliku na gumb<br />
»Pomoč« je uporabniku aplikacije vedno na voljo opis, kako<br />
se ta aplikacija uporablja.<br />
POPOTNICA APLIKACIJI<br />
Avtorja aplikacije imata dokaj dobro strokovno znanje s<br />
področja mejnih <strong>za</strong>dev in tujcev. Oba si tudi v prihodnje želita<br />
delati predvsem na tem področju. Poleg tega pa imata tudi<br />
druga znanja, <strong>za</strong>to želita to znanje izkoristiti tako <strong>za</strong>se kot<br />
v dobro policijske organi<strong>za</strong>cije. Upata tudi, da jima bo druga<br />
stran stopila naproti in njun trud prepoznala v široki uporabi<br />
te aplikacije.<br />
Poslovni bonton in poslovna darila –<br />
kultura poslovnega komuniciranja<br />
Vanja Bratušek<br />
Časi in razmere se hitro spreminjajo; prav tako se hitro spreminjajo tudi nekatera pravila lepega vedenja, obenem pa<br />
nastajajo nova. Poslovni svet je arena, v kateri eni zmagujejo, drugi so poraženi. Posledice in napake so hude, k temu<br />
pa prispeva tudi poslovni bonton.<br />
Marsikdo meni, da je olikano vedenje <strong>za</strong>pletena veščina, ki velja samo v visoki družbi, diplomaciji in v kraljevih hišah.<br />
Pa ni tako, pravila bontona – lepega vedenja veljajo tudi v poslovnem svetu. Olikano vedenje v prvi vrsti predstavlja nas<br />
same in ne na<strong>za</strong>dnje organi<strong>za</strong>cijo, v kateri smo <strong>za</strong>posleni. Za povprečno razgledanega človeka je najbolj naravna stvar<br />
na svetu. Olika temelji na osnovnih pravilih, ki smo se jih že zdavnaj naučili; naučili so nas jih starši, šola, družba, potrjujeta<br />
pa jih zdrava pamet in občutek.<br />
Slovenija prihaja z globali<strong>za</strong>cijo v stik z razvitimi državami, ki imajo že desetletja v vrtcih in šolah programe o lepem<br />
vedenju. Uspešni poslovneži v svetu se kot odrasle osebe ne ukvarjajo več z osnovami pozdravljanja, predstavljanja,<br />
primernega oblačenja, ker so se vsega tega naučili že v rani mladosti. Svojo energijo vlagajo v potrebna znanstva, gospodarska<br />
in politična znanja, da lažje dosegajo želene uspehe (povzeto po Dreo: 2003, 9).<br />
BUSINESS ETIQUETTE AND BUSINESS GIFTS – THE CULTURE OF BUSINESS COMMUNICATION / Times and circumstances change quickly;<br />
some rules of proper behaviour similarly change quickly, while at the same time new ones are created. The business world is an<br />
arena in which some win and some lose. Consequences and mistakes are serious, and business behaviour also contributes to this.<br />
Many believe that good behaviour is a complicated skill that only applies in high society, diplomacy and in royal houses. However, this<br />
is not so, the rules of etiquette – good behaviour – also apply in the business world. Good behaviour is first of all the presentation of ourselves<br />
and, not least, the organisation in which we are employed. For an average person it is the most natural thing in the world. Good<br />
manners are based on basic rules that we already learned long ago; we were taught them by our parents, school, society, and they are<br />
confirmed by common sense and sensitivity.<br />
With globalisation, Slovenia is coming into contact with developed countries, which have had programmes of good behaviour in kindergartens<br />
and schools for years. Successful business persons in the world as adults no longer deal with basic greetings, presenting<br />
themselves and suitable dress, because they have already learned all that in tender youth. They invest their energy in the required<br />
knowledge, economic and political knowledge, in order more easily to achieve the desired success (summarised from Dreo: 2003, 9).<br />
34<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
OPREDELITEV POJMOV POSLOVNEGA<br />
KOMUNICIRANJA IN POSLOVEGA BON-<br />
TONA<br />
Vloga in pomen poslovnega komuniciranja<br />
Kultura sodobnega poslovnega komuniciranja<br />
sega dosti bolj na široko, kot<br />
smo vajeni misliti. Če se hočemo pridružiti<br />
svetu, moramo pristati na že uveljavljene<br />
modele. Zato moramo v komunikacijskem<br />
procesu delovati profesionalno. Okolje in<br />
svet ne verjameta samo našim besedam<br />
o tem, kakšni smo, raje nas presojata po<br />
tem, kako ravnamo. Ves sodobni svet temelji<br />
na načelih hitrega in uspešnega komuniciranja.<br />
Poslovno komuniciranje je oblika javnega<br />
komuniciranja z nekaterimi posebnostmi:<br />
v njem se prepletajo stiki delovne<br />
skupine s komuno, delavci med seboj ipd.<br />
Tako kot povsod se tudi v poslovnem komuniciranju<br />
moramo kar najprej izpopolnjevati.<br />
Filozof se še lahko požvižga na<br />
to, kaj drugi mislijo o njem, poslovnež pa<br />
si tega žal ne more dovoliti (povzeto po<br />
Osredečki: 1990, 6).<br />
Spretno poslovno komuniciranje prispeva<br />
k želji vsakega človeka – da bi ga<br />
drugi razumeli in spoštovali. Zato v modernem<br />
svetu, z razvitimi tržnimi odnosi,<br />
uspevajo tisti, ki znajo na nevsiljiv način in<br />
s sredstvi, ki so nam vsem na voljo, poka<strong>za</strong>ti,<br />
da jim ni vseeno <strong>za</strong> stranko.<br />
Za stike z javnostjo je dobro poslovno<br />
komuniciranje nadvse pomembno. Naložba<br />
v poslovni bonton je najcenejša, ima pa<br />
odločilno vlogo pri ustvarjanju dobička, ki<br />
pa se ne kaže vedno v gmotni obliki.<br />
Olika pri besednem in pisnem poslovnem<br />
komuniciranju<br />
Olika je v bistvu komuniciranje – sporočanje,<br />
da je naše vedenje bolj ali manj<br />
skladno s pričakovanji vanj vpletenih ljudi.<br />
Olikano je tisto vedenje, ki vpletenim prinaša<br />
koristi, ki je uglajeno, prijetno.<br />
Olikano ali neolikano je tisto sporazumevanje,<br />
ki služi usklajevanju stališč, skupnemu<br />
snovanju <strong>za</strong>misli ipd. Poslovna olika<br />
pa se najbolj kaže prav tukaj (povzeto po<br />
Tavčar: 1997, 29).<br />
Besedno sporazumevanje je veščina, ki<br />
je značilna <strong>za</strong> človeka in je ne zmore nihče<br />
drug v živem svetu. Besedno sporazumevanje<br />
je nenadomestljivo v poslovanju in<br />
poslovnem življenju. Ta znanja spadajo v<br />
osnovno usposobljenost vsakega menedžerja.<br />
Temelji na besednem komuniciranju,<br />
skoraj vedno pa jo spremlja tudi nebesedna<br />
komunikacija – govorica telesa,<br />
ton glasu ipd.<br />
Olikano poslovno komuniciranje je <strong>za</strong><br />
vpletene prijetno, pošteno, koristno.<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
V besedno poslovno komuniciranje<br />
štejemo (povzeto po Tavčar: 1997, 29):<br />
Poslovni razgovor in pogajanja, ponavadi<br />
med dvema osebama; olikan poslovni<br />
razgovor terja aktivno poslušanje,<br />
vljudno spraševanje, spoštovanje<br />
časa in dogovorov.<br />
Poslovni sestanek, kjer sodeluje manjša<br />
skupina ljudi. Olikan poslovni sestanek<br />
terja skrbno pripravo in pozorno izbiranje<br />
udeležencev, spretno in pošteno<br />
vodenje in dobre sklepe.<br />
Poslovna predstavitev, ki se je udeleži<br />
velika skupina ljudi, terja dobro pripravo,<br />
veščo dramaturgijo izvedbe in<br />
vljudne odnose z udeleženci.<br />
Pisno komuniciranje je okornejše, vendar<br />
trajnejše od govornega. V preteklosti<br />
je bilo temelj poslovnega komuniciranja,<br />
danes pa služi le <strong>za</strong> pomembnejše <strong>za</strong>deve.<br />
Tukaj ima poseben pomen slog pisanja,<br />
ličnost in pravopis. Izraža pisca in njegovo<br />
organi<strong>za</strong>cijo. Je odsev menedžerjeve<br />
osebne kulture, izobraženosti, razgledanosti.<br />
»Nepismeno« napisano pismo razume<br />
prejemnik kot podcenjevanje.<br />
Izogibati se je treba žargonskih izrazov<br />
in tujk. Poslovno pismo ni literatura. Vanj<br />
tudi nikoli ne sodijo žaljivke, opravljanje<br />
ipd.<br />
V pisno poslovno komuniciranje štejemo<br />
(povzeto po Tavčar: 1997, 41):<br />
Kratka pisna sporočila: poslovno pismo<br />
in kratki opomnik. Olikana pisma so<br />
enostavna in pregledna, jezikovno korektna,<br />
spoštljiva, obzirna in vljudna.<br />
Daljša pisna sporočila: poročila, predlogi,<br />
analize, projekti, elaborati. Velja<br />
enako kot <strong>za</strong> kratka pisna sporočila.<br />
Prvi vtis<br />
V življenju je veliko stvari odvisnih od<br />
tega, kakšen prvi vtis dobijo ljudje o nas.<br />
Ne glede na priložnost in razgovore, se odloča<br />
o naši prihodnosti. Za prvi vtis imamo<br />
vedno le eno priložnost, popravnega izpita<br />
ni. Ljudem okoli sebe oddajamo signale,<br />
s pomočjo katerih si ustvarjajo sliko o nas<br />
– bodisi pozitivno, bodisi negativno. Prvi<br />
vtis je sestavljen tako: 55 % – neverbalna<br />
komunikacija (oči, pričeska, noge, roke,<br />
obleka, ipd.), 38 % – zvok glasu (cvileč, prijeten,<br />
žameten ipd.) in 7 % – verbalna komunikacija<br />
(poslušamo povedano) (povzeto<br />
po Dreo: 2003, 10-11). Vse to človek<br />
ob prvem srečanju ocenjuje od 15 do 90<br />
sekund. Časovni razmik je v velikem razponu,<br />
kar pa je seveda odvisno od starosti<br />
ljudi. Ljudje, stari od 40 let naprej, potrebujejo<br />
do 90 sekund, da si ustvarijo prvi<br />
vtis o sogovorniku.<br />
Vpliv prvega vtisa nas spremlja ves čas<br />
poznanstva. Če prvi vtis ni dosegel želenega<br />
učinka, je <strong>za</strong> njegov popravek potrebnega<br />
veliko časa.<br />
Osnove lepega vedenja<br />
EXPERT CONTRIBUTIONS<br />
Če hočemo, da nas bodo ljudje cenili,<br />
bodimo pokončni, neodvisni in samosvoji.<br />
Držimo se svojih pravil in načel – da nas<br />
bodo imeli <strong>za</strong> značajne, pa vendar vljudne<br />
in ne preveč težavne. Ker živimo v družbi,<br />
se moramo okolju tudi prilagajati. Osnovna<br />
pravila lepega vedenja moramo upoštevati<br />
vedno in povsod. Za svoje vedenje<br />
smo odgovorni sami. Lepo vedenje odpira<br />
mnoga vrata in pozitivno deluje na poslovne<br />
partnerje. Cilj olikanega vedenja sta<br />
<strong>za</strong>upanje in naklonjenost.<br />
Tri osnovne vrline, ki bodo med sodelavci<br />
vedno naletele na pozitiven odziv, so:<br />
prijaznost, nasmeh in vljudnost. Prijaznost<br />
je lastnost, s katero lažje navezujemo stike.<br />
Večinoma delamo <strong>za</strong> denar, kar nekaj pa<br />
naredimo tudi <strong>za</strong>stonj. To pozitivno vpliva<br />
na naše telesno in duševno počutje. Z nasmehom<br />
naredimo ugoden vtis na sočloveka.<br />
Z njim lahko premagamo <strong>za</strong>drego.<br />
Biti mora neprisiljen in prisrčen. Vljudnost<br />
pa ustvarja ugled in <strong>za</strong>upanje. Bodimo<br />
vljudni, tako si lahko pridobimo med sodelavci<br />
velik ugled, <strong>za</strong>upanje in spoštovanje.<br />
Pozdravljanje<br />
Pozdravljanje je osnova bontona. Pozdraviti<br />
je lepo in vljudno. Že staro pravilo<br />
pravi, da je bolje pozdraviti desetkrat kot<br />
enkrat, odzdraviti pa je obvezno. Pozdravljanje<br />
mora biti prisrčno, z izrazom spoštovanja<br />
do tistega, katerega pozdravljamo.<br />
Pozdrav niso le besede, vključuje tudi<br />
prijazen pogled, prijazen izraz na obrazu,<br />
nasmeh ipd. (povzeto po Popovič in Zajc:<br />
2002, 29-30). Vedno pozdravimo jasno,<br />
glasno in pozdravljenega pogledamo v<br />
oči. V znak spoštovanja tudi pokimamo.<br />
Dvigovanje klobukov in telesni nagibi niso<br />
več moderni (povzeto po Dreo: 2003, 39).<br />
Če nekoga pozdravimo, pa ne dobimo<br />
nobenega odgovora, je to žaljivo.<br />
Zato pozdravimo še dva- do trikrat in se<br />
tako prepričamo, da pozdravljeni noče odzdraviti<br />
oz. odgovoriti. Potem prekinemo s<br />
pozdravljanjem. S temi ljudmi se ni treba<br />
obremenjevati, saj je nekaj narobe z njimi<br />
in ne z nami. Taki ljudje velikokrat mislijo,<br />
da so nekaj več od drugih. Ta pojav je zelo<br />
pogost v slovenskih vodstvenih strukturah.<br />
Pozdravljamo tako (povzeto po Dreo:<br />
2003, 39):<br />
Od 8. do 9. ure se <strong>za</strong>čne pozdravljati<br />
z »dober dan« in s tem pozdravom se<br />
pozdravlja do 18. ure v zimskem času<br />
in do 20. ure v poletnem času, ko je<br />
dan daljši.<br />
Od teh popoldanskih ur naprej se do<br />
polnoči ali do 1. ure zjutraj pozdravlja<br />
z »dober večer«.<br />
Od teh zgodnjih jutranjih ur pa do 8. ali<br />
9. ure se pozdravlja z »dobro jutro«.<br />
35
STROKOVNI PRISPEVKI<br />
Takšno pozdravljanje je sprejemljivo v<br />
poslovnem svetu, v <strong>za</strong>sebnem življenju in<br />
po telefonu. Vsa ostala pozdravljanja, kot<br />
so »zdravo«, »čao«, »hallo«, ipd. niso <strong>za</strong>želena.<br />
Če nas kdo tako pozdravi, mu enako<br />
odzdravimo.<br />
Nikoli ne pozdravljamo s cigareto v<br />
ustih, z rokami v žepu, pa tudi žvečilni<br />
gumi v ustih ni primeren. Vedno pozdravljamo<br />
spoštljivo, saj s tem kažemo srčno<br />
kulturo.<br />
Velja pa si <strong>za</strong>pomniti tudi naslednja<br />
pravila, ki veljajo po bontonu (povzeto po<br />
Dreo: 2003, 39):<br />
Podrejeni pozdravi nadrejenega.<br />
Vedno pozdravi moški žensko.<br />
Mlajši pozdravi starejšega.<br />
Prvi pozdravi tisti, ki vstopi v prostor.<br />
Prvi pozdravi tisti, ki pristopi ali prisede.<br />
V hribih, čakalnicah, ipd. pozdravljamo<br />
tudi neznance (tako, kot je to veljalo v<br />
preteklosti).<br />
Pozdravljanje je pogosto pove<strong>za</strong>no s<br />
predstavljanjem in rokovanjem.<br />
Predstavljanje<br />
Predstavlja gostitelj, mentor, znanec,<br />
prijatelj. Lahko pa se predstavimo tudi sami.<br />
Predstavitev obsega ime in osnovne<br />
informacije o osebi. Vedeti moramo, da<br />
vsakemu človeku ime in priimek veliko pomenita,<br />
<strong>za</strong>to ju spoštujmo in vedno pravilno<br />
izgovorimo ter pogosto uporabljamo.<br />
Tudi pri predstavljanju veljajo določena<br />
pravila – prednostne razvrstitve, <strong>za</strong>to<br />
predstavimo (povzeto po Tavčar: 1997,<br />
22–23):<br />
prišleka navzočim,<br />
podrejenega nadrejenemu in nato<br />
obratno,<br />
moškega ženski in nato obratno,<br />
mlajšega starejšemu in nato obratno,<br />
neznanega znancem in nato obratno,<br />
sami se predstavimo posamezniku ali<br />
skupini.<br />
Pogosto se zgodi, da slabo slišimo ali<br />
razumemo ime. Vedno takoj še enkrat<br />
vprašajmo: »Bi prosim še enkrat ponovili<br />
svoje ime Slabo sem slišala.« Tudi mi svoje<br />
ime povemo počasi in razločno.<br />
Rokovanje<br />
Ko se rokujemo, moramo vedno vstati<br />
in pozdraviti, to je odraz spoštovanja.<br />
Pristopimo k osebi in na razdalji približno<br />
45 cm iztegnemo roko, zgornji del roke iztegnemo<br />
v kotu 75 stopinj glede na telo,<br />
spodnji del roke naj tvori z zgornjim delom<br />
roke kot 90 stopinj. Z desno nogo stopimo<br />
naprej ali pa stojimo z nogami skupaj. Leva<br />
roka naj sproščeno visi ob telesu. Desna<br />
36<br />
roka primerno stiska roko partnerja, ki ga<br />
gledamo v oči, spregovorimo prijazno besedo,<br />
povemo ime in priimek, se nasmehnemo.<br />
Tako rokovanje daje posebno noto<br />
prvemu vtisu ali srečanju.<br />
Najnovejši bonton upošteva usmeritve<br />
poslovnega sveta. Pri predstavljanju,<br />
rokovanju in pozdravljanju se upošteva<br />
hierarhična lestvica. Če hierarhija ni prisotna<br />
ali se ne ve, kdo je kdo, veljajo pravila<br />
bontona.<br />
Tudi pri rokovanju veljajo določena<br />
pravila (povzeto po Dreo: 2003, 38):<br />
ženska prva poda roko moškemu;<br />
nadrejeni odloča, s kom se bo rokoval;<br />
starejši ponudi roko mlajšemu;<br />
rokovanje v skupini: moški – moški,<br />
ženska – ženska, v družbi se rokujejo<br />
ženske z žensko, ženske z moškimi in<br />
šele nato moški z moškimi. Rokujemo<br />
se samo dvakrat na dan z isto osebo,<br />
ob prihodu in odhodu;<br />
gostitelj – gost: na sprejemih in prireditvah<br />
se rokujemo najprej z gostiteljem<br />
in nadaljujemo z ostalimi gosti<br />
ali samo z nagibom glave pozdravimo<br />
ostale.<br />
Velja pa pravilo, da vedno sprejmemo<br />
ponujeno roko <strong>za</strong> rokovanje.<br />
Poslavljanje<br />
Oditi brez pozdrava ni olikano. Če odhajajo<br />
vsi naenkrat, je poslavljanje preprosto,<br />
ponavadi vsevprek. Stisnemo roko,<br />
rečemo kako ljubeznivo besedo ipd. Obvezno<br />
se moramo posloviti od gostitelja,<br />
sklicatelja, vodje sestanka, od drugih, kot<br />
narekujejo okoliščine.<br />
Če odhajamo prvi iz manjše skupine, je<br />
prav, da to napovemo: »Žal mi je, ampak<br />
bom morala iti – čez eno uro imam sestanek.«,<br />
potem vstanemo in se poslovimo od<br />
vseh skupaj. Od okoliščin je odvisno, ali se<br />
poslavljamo od vsakega posebej, ker je to<br />
lahko preveč moteče.<br />
Brez slovesa, potiho, odidemo le iz zelo<br />
velikih skupin, kjer nas nihče ne bo posebno<br />
pogrešil. A tudi takrat, če je le mogoče,<br />
se poslovimo od gostitelja in mu rečemo<br />
nekaj ljubeznivih besed, se <strong>za</strong>hvalimo <strong>za</strong><br />
povabilo, se poslovimo, potem pa neopazno<br />
odidemo.<br />
POSLOVNI BONTON IN OSEBNA UREJE-<br />
NOST<br />
Osebna urejenost je zelo pomembna,<br />
ker sporoča: »Če izgledaš dobro, kot iz<br />
škatlice, potem imaš tudi urejeno “podstrešje”.«<br />
Včasih so take trditve nerealne,<br />
saj se o tem kaj hitro prepričamo, ko s<br />
poslovnežem <strong>za</strong>čnemo sodelovati. Vendar<br />
vzorec, ki ga nosimo v sebi, odloča o<br />
tem, kako bomo človeka presodili in spoštovali.<br />
VArNOST<br />
Enotna oblačila so stara toliko kot delitev<br />
dela v človeški družbi in imajo poleg<br />
praktične še simbolično veljavo. Povrh so<br />
pomembna podoba organi<strong>za</strong>cije. V poslovnem<br />
svetu je <strong>za</strong>upanje prvo. Zaupamo<br />
starejšim, častivrednim poslovodnikom,<br />
vemo, koliko velja njihova beseda.<br />
Zaupamo tudi mlajšim – če so na pogled<br />
podobni prvim. Standardna, uglajena poslovna<br />
obleka naj ne bo obveznost in prisila,<br />
ampak koristno sredstvo in pravica.<br />
Pri obleki ne gre le <strong>za</strong> slog, temveč tudi<br />
<strong>za</strong> vzdrževanje, predvsem pa <strong>za</strong> brezhibno<br />
čistočo. Tu velja omeni tudi osebno nego,<br />
ki <strong>za</strong>jema preprečevanje neprijetnih<br />
vonjev (telesa in ustne votline), nego nog,<br />
rok, lasišča, obra<strong>za</strong>, brade in brkov, ipd.<br />
Ženska poslovna oblačila<br />
Ženska poslovna obleka je manj standardizirana<br />
kot moška. Vedno mora biti<br />
elegantna, kakovostna in skladna. Na prvem<br />
mestu je kakovost materialov in izdelave;<br />
druga je nevtralnost, sprejemljiva<br />
<strong>za</strong> večino ljudi v poslovnem svetu; tretja je<br />
praktičnost. Seveda to ne pomeni, da bi se<br />
morale poslovne ženske oblačiti kot možače,<br />
pač pa gre tu <strong>za</strong> <strong>za</strong>vzemanje <strong>za</strong> mirno<br />
elegantnost in žlahtno ženskost (povzeto<br />
po Tavčar: 1997, 91).<br />
Priporočila <strong>za</strong> poslovno žensko:<br />
naj se v vseh okoliščinah obnaša kot<br />
ženska;<br />
naj bo tudi videti kot ženska;<br />
naj se tudi v poklicu oblači kot ženska;<br />
naj bo urejena kot ženska;<br />
izogiba naj se pretiravanju v modi, <strong>za</strong>peljivosti,<br />
blišču in barvah.<br />
Za poslovni svet ni primerno: vse, kar<br />
je prozorno, majice z napisi, športni copati,<br />
kratke hlače, pletenine, kavbojke, sandali<br />
in natikači, vse, kar izziva, in vse, kar je kič.<br />
Moška poslovna oblačila<br />
Moške poslovne obleke so standardne.<br />
Biti morajo umirjene in se dobro prilegati.<br />
Blago mora biti kakovostno. Varčevanje<br />
pri nakupu oblek se ne obnese.<br />
Priporočila <strong>za</strong> poslovne moške:<br />
<strong>za</strong> svečano priliko izberemo svečano<br />
obleko;<br />
<strong>za</strong> vsakdanjo rabo izberemo vsakdanjo<br />
obleko;<br />
mešanica vsakdanjih in svečanih oblačil<br />
ne deluje dobro;<br />
ne oblačimo se opazno bolje kot vplivnejši<br />
od nas v organi<strong>za</strong>ciji;<br />
prilagajamo se pričakovanju gostov.<br />
Urejen moški mora poskrbeti <strong>za</strong> svež<br />
vonj telesa, redno britje, obisk frizerja enkrat<br />
mesečno, <strong>za</strong> čiste in urejene nohte,<br />
paziti mora, da nima obrabljenih srajčnih<br />
ovratnikov.<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
POSLOVNA DARILA<br />
Darilo je znak spoštovanja in pozornosti<br />
do obdarovanega. Obdarovanje je v<br />
poslovnem svetu zelo stara navada. Darila<br />
izročamo poslovnim partnerjem in sodelavcem.<br />
Na podarjenem naj bo znak ali<br />
ime naše organi<strong>za</strong>cije. Kadar izročamo darila<br />
iz svojega proizvodnega programa, jih<br />
<strong>za</strong>vijemo v okusno embalažo. Kadar darila<br />
po kom dostavljamo ali jih pošiljamo po<br />
pošti, vedno priložimo vizitko z nekaj prijaznimi<br />
besedami in podpisom. Obdarovanec<br />
se mora <strong>za</strong> darilo <strong>za</strong>hvaliti in se ob prvi<br />
priložnosti enako oddolžiti.<br />
V poslovnem svetu se največkrat obdarujejo<br />
ob novem letu in božiču, sklenitvi<br />
poslovne pogodbe, predstavitvi novega<br />
izdelka ipd. Vrednost darila mora biti takšna,<br />
da ne žali obdarovanca. Ne sme biti<br />
prevelika, da ne vzbuja pomislekov, da gre<br />
<strong>za</strong> podkupnino. Pri izbiri darila se ravnamo<br />
po svojem instinktu in z upoštevanjem<br />
človeka, s katerim poslujemo. Seveda pa<br />
dajanje daril <strong>za</strong>hteva poleg dobrega okusa<br />
tudi občutek <strong>za</strong> mejo.<br />
Darilo mora biti domiselno, izvirno, z<br />
osebno noto in prisrčno.<br />
Vrste daril<br />
CVETJE – v Evropi je to modni hit med<br />
poslovneži. Šopki morajo imeti vizitko in z<br />
roko napisano <strong>za</strong>hvalo s podpisom. Cvetje<br />
mora biti re<strong>za</strong>no. Nikoli ne podarjamo<br />
lončnic – še posebno ne kaktusov. Pri<br />
podarjanju cvetja pazimo, komu ga podarimo<br />
– saj so pri tem pomembne barve,<br />
vrsta cvetja ipd.<br />
HRANA IN PIJAČA – je modni hit, zlasti<br />
pri obdarovanju iz drugih pokrajin ali<br />
držav. Tako se širi znanje s področja gastronomije.<br />
Tudi tukaj je treba upoštevati<br />
kulturo obdarovanca, da darilo ne žali.<br />
Npr.: muslimanom ne podarjamo alkohola;<br />
buteljke nikoli ne podarjamo same, pač<br />
pa s setom <strong>za</strong> odpiranje ali z dvema ali več<br />
ko<strong>za</strong>rci. Vedno pa obdarjencu tudi razložimo<br />
pomen jedi in pijač.<br />
ZNAČILNOSTI POKRAJINE IN DRŽAVE<br />
– takšna darila naj imajo certifikat in obrazložitev.<br />
Za našo državo so značilni: kozolec,<br />
klopotec ipd.<br />
SLIKE, GRAFIKE – vedno upoštevamo<br />
cenovni razred in možnost transporta slike.<br />
Slik nikoli ne <strong>za</strong>vijamo, lahko pa se na<br />
robu <strong>za</strong>veže pentlja.<br />
KOSILA, VEČERJE – so najbolj primerno<br />
darilo, če so nekaj posebnega. Lokal mora<br />
biti izjemen bodisi <strong>za</strong>radi lege, vide<strong>za</strong> ali<br />
<strong>za</strong>radi dobre, domače hrane (povzeto po<br />
Dreo: 2003, 75–76).<br />
Nikoli ne podarjamo:<br />
kozmetike, mila, kreme, parfuma – izbira<br />
je odvisna od okusa posameznika<br />
in je zelo narobe, če podarimo nekaj,<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
kar obdarovanec sploh ne uporablja ali<br />
mu ni všeč;<br />
nakita, kravate, okrasne rute – če ne<br />
poznamo okusa obdarovanca;<br />
osebnih slik se v poslovnem svetu nikoli<br />
ne podarja, z izjemo skupinskih slik<br />
kot spomin na srečanje;<br />
spodnjega perila – ker ste s tem lahko<br />
zelo žaljivi;<br />
denarja – ker se to v poslovnem svetu<br />
šteje <strong>za</strong> podkupnino.<br />
In <strong>za</strong>pomnimo si: nikoli ne podarjamo<br />
daril v dekorativnih vrečkah, kot je to sedaj<br />
modni hit v Sloveniji.<br />
Darilo lahko izročimo obdarovancu<br />
osebno, po pošti, po kurirju, ob prihodu<br />
na srečanje, ob pogostitvi po glavni jedi<br />
ali pred toplo sladico ali ob odhodu. Ob<br />
večjih prireditvah je treba upoštevati protokol.<br />
Darilo sprejemamo tako, da stojimo<br />
umirjeno in pozorno poslušamo izrečene<br />
želje ali čestitke. Nato se rokujemo in po<br />
pravilu tudi poljubimo, če je dovoljeno in<br />
<strong>za</strong>želeno. Darilo vedno sprejmemo z obema<br />
rokama, se <strong>za</strong>nj vljudno <strong>za</strong>hvalimo in<br />
povemo kaj lepega o njem. Nikoli ne rečemo<br />
»saj ni bilo treba«. Vedno ga odpremo<br />
in pokažemo prisotnim. Za sprejeto<br />
darilo po pošti, pa se vedno ustno – telefonsko<br />
<strong>za</strong>hvalimo. Lahko pa se <strong>za</strong>hvalimo<br />
tudi pisno – <strong>za</strong>hvalo vedno napišemo na<br />
roko. Nikoli je ne pošiljamo po e-pošti.<br />
Vedno se moramo <strong>za</strong>hvaliti vsaj 48 ur po<br />
sprejemu darila.<br />
Lahko pa darilo tudi <strong>za</strong>vrnemo, in sicer<br />
takrat, če je to žaljivo in provokativno. Zavrnjeno<br />
darilo mora partner sprejeti brez<br />
<strong>za</strong>mere.<br />
Poslovni bonton obdarovanja<br />
Pri izbiri in izročanju poslovnih daril nas<br />
usmerja poslovni bonton obdarovanja. Pri<br />
tem moramo upoštevati pravila lepega<br />
vedenja in nenapisana pravila poslovnega<br />
obdarovanja.<br />
Obstajajo splošna pravila, ki jih je priporočljivo<br />
upoštevati, da z obdarovanjem<br />
ne dosežemo negativnega odziva obdarovanca.<br />
Pri poslovnem obdarovanju<br />
moramo zelo paziti, da z darilom, ki ga podarimo,<br />
ne nakazujemo obdarovančevih<br />
pomanjkljivosti, da z njim ne posegamo v<br />
intimno sfero njegovega življenja, da nikoli<br />
ne podarjamo preveč cenenih daril. Obdarovalec<br />
lahko pokaže svojo profesionalnost<br />
tudi s tem, da zna izbrati pravo darilo,<br />
ki obdarovanca tudi prijetno preseneti.<br />
Poseben vtis naredimo s svečano izročitvijo<br />
darila, ki jo pospremimo s spremno<br />
zgodbo, ki razkrije bistvo darila. Pri tem je<br />
zelo pomembno, da ne prekoračimo meje,<br />
da bi obdarovanec razumel darilo kot podkupnino<br />
ali obveznost.<br />
ZAKLJUČEK<br />
EXPERT CONTRIBUTIONS<br />
Poznavanje osnov poslovnega bontona<br />
in s tem tudi poslovnega bontona<br />
obdarovanja je nujno <strong>za</strong> dobro poslovanje<br />
vsake organi<strong>za</strong>cije. Pri tem je treba<br />
veliko pozornosti posvetiti tudi primernemu<br />
obnašanju, ki mora temeljiti na<br />
spoštovanju ljudi. Skrbeti moramo, da<br />
spletemo trdne in iskrene poslovne vezi,<br />
ki bodo pozitivno vplivale tudi na naš<br />
poslovni uspeh.<br />
Pri poslovnih srečanjih je velik poudarek<br />
prav na lepem obnašanju in na<br />
nebesedni komunikaciji. Nebesedna komunikacija<br />
se izraža na različne načine: s<br />
kretnjami, z mimiko, gestikulacijo, načinom<br />
hoje, držo telesa, obleko, kozmetiko,<br />
frizuro ipd. Pogosto z nebesedno komunikacijo<br />
povemo več kot z besedami. Ta<br />
pa ne deluje vedno pozitivno, še zlasti če<br />
nanjo nismo dovolj pozorni. Paziti moramo<br />
tudi na to, s kom poslujemo, saj so<br />
pravila poslovnega bontona na različnih<br />
koncih sveta različna.<br />
V sodobnem mednarodnem poslovanju<br />
ni nič prepuščeno naključjem. Tako<br />
velja, da je tudi izbira poslovnega oblačila<br />
in poslovnega darila pomembna oblika<br />
poslovnega komuniciranja. Pri tem<br />
pa moramo veliko pozornost posvetiti<br />
tudi osebnemu nastopu. Prvi vtis, ki ga<br />
o nekom dobimo, je odločilen in se le<br />
redko spremeni. Zato slab nastop lahko<br />
zelo negativno vpliva na nadaljnje poslovanje.<br />
Žal je tako, da človeka najprej<br />
presojamo prav po prvem vtisu in zunanjem<br />
videzu.<br />
Dobri odnosi med poslovnimi partnerji<br />
se gradijo tudi z malenkostmi, tj.<br />
poslovnimi darili, ki pa morajo biti izvirna<br />
in domiselna. Poslovno darilo mora prispevati<br />
k dobrim poslovnim odnosom,<br />
nikakor pa ne k manipulaciji in podkupovanju.<br />
Prav je, da se tudi na tem področju izobražujemo.<br />
Izobraževanja, ki jih pripravlja<br />
kar nekaj institucij v Sloveniji, so zelo<br />
koristna. Pripravijo nas na to, da bomo<br />
v poslovnem svetu dobro odigrali svojo<br />
vlogo. Že Eduard Spencer je rekel, da<br />
človeka po ničemer ne spoznaš bolje kot<br />
prav po njegovem vedenju.<br />
LITERATURA:<br />
Dreo, Zlatka, Pot v poslovni svet, Iz<strong>za</strong> d. o. o.<br />
Slovenska Bistrica, 2003.<br />
Osredečki, Eduard, Poslovni bonton, Tehniška<br />
<strong>za</strong>ložba Slovenije, Ljubljana, 1990.<br />
Popovič, Marija, Zajc, Mimi, Vstop v poslovni<br />
svet, Tehniška <strong>za</strong>ložba Slovenije, Ljubljana,<br />
2002.<br />
Tavčar I., Mitja, Preprosti poslovni bonton,<br />
Novi forum, Ljubljana, 1997.<br />
37
IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, IZPOPOLNJEVANJE<br />
VArNOST<br />
6. LETNI PREIZKUS<br />
POLICISTOV<br />
MOTORISTOV<br />
Drugega oktobra so se na avtopoligonu<br />
Policijske akademije v Tacnu v spretnostni<br />
vožnji z motornimi kolesi pomerili policisti<br />
motoristi. Kljub močnemu dežju v prvi vožnji<br />
in slabim voznim razmeram tudi v drugi<br />
vožnji so znova doka<strong>za</strong>li svojo strokovno<br />
usposobljenost.<br />
Vozili so z motornimi kolesi znamke BMW R<br />
1150 RT in Honda Deauvile NT 700, tekmovali pa<br />
so v ekipni in posamični konkurenci.<br />
Namen letnega preizkusa, ki ga organizira<br />
Policijska akademija v sodelovanju s policijskimi<br />
upravami in generalno policijsko upravo, je<br />
namreč preveriti usposobljenost policistov motoristov<br />
v spretnostni vožnji z motornimi kolesi.<br />
Preizkusa so se udeležili policisti motoristi iz prometnih<br />
policijskih postaj vseh enajstih policijskih<br />
uprav ter urada <strong>za</strong> varnost in <strong>za</strong>ščito. Svojo usposobljenost<br />
so zunaj konkurence preverili tudi policisti<br />
PP Kočevje, ki svoje delo opravljajo tudi z<br />
motornimi kolesi, vojaški policisti in reševalci.<br />
Po besedah vodje preizkusa Andreja Ošlaka<br />
vaje izhajajo iz treninga varne vožnje, le da so tukaj<br />
pove<strong>za</strong>ne in da se meri čas. Zaradi močnega<br />
dežja niso pri točkovanju nobenemu pogledali<br />
skozi prste, prav tako niso spreminjali postavitve<br />
poligona, so pa <strong>za</strong> nekaj časa odložili start. V ta<br />
preizkus se vključujejo vedno mlajši, letos pa je<br />
bil prvič organiziran ob koncu motoristične sezone.<br />
Obiskovalci so si lahko ogledali devet vaj:<br />
start, slalom, postavitev motornega kolesa, <strong>za</strong>klon,<br />
ostre <strong>za</strong>voje, ožino, osmico, prenos žogice v<br />
koridorju in cilj s podiranjem letvice. Nad tem, ali<br />
bodo vaje brezhibno opravljene ali ne, je bedelo<br />
pet ocenjevalcev. Glavni ocenjevalec Stojan Šrajner:<br />
»Vsaka vaja <strong>za</strong>hteva svoje znanje, tj. glede<br />
nagiba, prenosa težnosti … to, kar v bistvu policisti<br />
motoristi potrebujejo med opravljanjem dela.<br />
Preizkus pa poteka tako, da mora voznik odpeljati<br />
v najkrajšem času in s čim manj kazenskimi točkami.<br />
Npr. vsaka žogica, ki pade s stožca, prinese<br />
dve kazenski točki ali pribitek dveh sekund.«<br />
Preizkusa se je kot gledalec udeležil tudi<br />
Brane Legan, inštruktor varne vožnje v Policijski<br />
akademiji v pokoju. Tudi sam je motorist in pravi,<br />
da je predvidevanje tisto, ki prinaša varnost.<br />
»Policisti motoristi so glede tega zelo dobro<br />
usposobljeni, to pomeni, da znajo poleg vsega<br />
dela, ki ga morajo na motornem kolesu opravljati,<br />
pravočasno oceniti vse nevarne situacije,<br />
kot je že samo mokro vozišče. To <strong>za</strong>hteva dobro<br />
psihofizično pripravljenost. In velika prednost pri<br />
policistih motoristih je, da so vsi motoristi tudi v<br />
svojem prostem času.«<br />
38<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
KAKO SO PELJALI<br />
Borut Drevenšek, Alan Vižentin, Dejan Buzečan, PPP Koper<br />
Fantje so policisti že dalj časa, delo policista motorista pa opravljajo<br />
eno, dve in štiri leta. Zase pravijo, da so se super odre<strong>za</strong>li. S hondo<br />
so ekipno <strong>za</strong>sedli drugo mesto.<br />
EDUCATION, TRAINING, ADVANCED TRAINING<br />
Najboljšim sta vodja preizkusa Andrej Ošlak in generalni<br />
direktor policije Janko Goršek na koncu podelila<br />
priznanja, medalje in pokale. Ob tej priložnosti se<br />
jim je generalni direktor policije <strong>za</strong>hvalil <strong>za</strong> delo, ki<br />
so ga opravili v prejšnji sezoni, in <strong>za</strong> ves vložen trud<br />
v preventivne dejavnosti <strong>za</strong> izboljšanje varnosti motoristov.<br />
Hkrati jim je <strong>za</strong>želel, da se ob letu srečajo še<br />
v večjem številu in z enako dobro novico kot letos, tj.<br />
da so sezono <strong>za</strong>ključili varno.<br />
Srečko Falkner,<br />
PPP Novo mesto<br />
»Proga je bila malo težja kot lani,<br />
ker je bila mokra. Drugače pa<br />
je bil način postavitve podoben<br />
lanskemu. S svojo vožnjo sem bil<br />
<strong>za</strong>dovoljen.«<br />
Damjan Breganc, vojaški policist<br />
motorist<br />
Rok Mihelčič, UVZ<br />
»V prvi vožnji mi je žogica pri<br />
prenosu padla iz rok in sem<br />
potem vajo ponavljal. Zaradi<br />
te napake sem izgubil precej<br />
časa. Druga vožnja je bila sicer<br />
boljša, vendar tudi z njo nisem<br />
bil <strong>za</strong>dovoljen. Rezultati so bili<br />
<strong>za</strong> ekipo v redu, sam pa sem si<br />
želel boljše.«<br />
6. PU Novo mesto<br />
7. PU Murska Sobota<br />
8. PU Krško<br />
9. PU Koper<br />
10. PU Slovenj Gradec<br />
11. PU Postojna<br />
Ekipni vrstni red – honda<br />
1. PU Ljubljana<br />
2. PU Koper<br />
3. Urad <strong>za</strong> varnost in <strong>za</strong>ščito<br />
GPU<br />
4. PU Novo mesto<br />
5. PU Maribor<br />
6. PU Murska Sobota<br />
7. PU Krško<br />
8. PU Nova Gorica<br />
9. PU Celje<br />
Uvrstitev posameznikov<br />
– BMW<br />
1. Matej Golec,<br />
Urad <strong>za</strong><br />
varnost in<br />
<strong>za</strong>ščito GPU<br />
2. Tine<br />
Prevec, PU<br />
Ljubljana<br />
3. Zoran<br />
Vidas, PU<br />
Ljubljana<br />
4. Tomaž Hafnar, PU<br />
Kranj<br />
5. Borut Hojsak, PU Postojna<br />
»Motor vozim 20 let in če štejem<br />
še prejšnje podobne preizkuse<br />
v policiji, sem tokrat vozil šestnajstič.<br />
Voziti hondo ali BMW je<br />
seveda razlika, osebno sem pristaš<br />
slednjega, vendar ko enkrat<br />
obvladaš, je prav vseeno, kateri<br />
tip motorja voziš. Tekmovanja<br />
se je udeležilo šest policistov<br />
motoristov iz PU Novo mesto, in<br />
sicer v dveh ekipah. Čase smo v<br />
drugi vožnji seveda izboljšali in<br />
pričakovali dobre rezultate.«<br />
Sandi Čorić, PP Kočevje<br />
»Letos sem na tem preizkusu prvič.<br />
Z rezultatom nisem bil ravno<br />
<strong>za</strong>dovoljen, ker je bil poligon<br />
drugačen kot tisti, na katerem<br />
smo vadili v vojašnici, tj. še po<br />
stari postavitvi. Tudi časi bi bili<br />
lahko boljši. Za drugo leto bom<br />
moral bolj trenirati predvsem<br />
slalom in osmico.«<br />
Rezultati:<br />
Ekipni vrstni red – BMW<br />
1. Urad <strong>za</strong> varnost in <strong>za</strong>ščito<br />
GPU<br />
2. PU Ljubljana<br />
3. PU Kranj<br />
4. PU Celje<br />
5. PU Maribor<br />
Uvrstitev posameznikov<br />
– honda<br />
1. Gašper Kelbl, PU Ljubljana<br />
2. Jurij Fortuna, PU Ljubljana<br />
3. Sandi Sheikha, PU Ljubljana<br />
4. Zvonko Zajšek, PU Novo<br />
mesto<br />
5. Boštjan Učakar, Urad <strong>za</strong><br />
varnost in <strong>za</strong>ščito GPU<br />
Besedilo: Brigita Petric<br />
Foto: Brigita Petric,<br />
Mirko Verovšek, Tadej Fischinger;<br />
Mateja Pivk, Motorist<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
39
IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, IZPOPOLNJEVANJE<br />
VArNOST<br />
VAJA KRKA 2009<br />
Policija si že vrsto let pri<strong>za</strong>deva <strong>za</strong> dobro, usklajeno in učinkovito načrtovanje nalog <strong>za</strong> delo ob naravnih in drugih nesrečah, kot<br />
so jedrska nesreča in nesreča na morju, potres, poplave, železniška in letalska nesreča, velik požar v naravnem okolju, teroristični<br />
napad, množičen pojav kužnih bolezni pri živalih, na<strong>za</strong>dnje tudi pandemija gripe. Na regijski ravni pa se izdelujejo še načrti <strong>za</strong>ščite<br />
in reševanja v primeru nesreče z nevarnimi snovmi in načrti prometne ureditve v okolici bolnišnic, ob množični nesreči na avtocesti<br />
in v avtocestnih predorih – sem sodita tudi predora Ljubelj in Karavanke, v katerem je maja 2009 potekala reševalna vaja.<br />
Druga državno–regijska<br />
vaja <strong>za</strong>ščite in reševanja leta<br />
2009 je bila Krka. Potekala je<br />
16. oktobra na desnem bregu<br />
Krke pod Šmihelskim mostom<br />
v Novem mestu. Temeljni cilj<br />
vaje je bil preveriti usklajenost<br />
različnih organov ter reševalnih<br />
služb <strong>za</strong> <strong>za</strong>ščito, reševanje<br />
in pomoč ob veliki prometni<br />
nesreči.<br />
Predpostavka vaje je bila,<br />
da je <strong>za</strong>radi mokrega cestišča<br />
in neprilagojene hitrosti<br />
avtobus lokalnega prometa s<br />
trinajstimi potniki na Šmihelskem<br />
mostu prebil <strong>za</strong>ščitno<br />
ograjo in po brežini zdrsnil v<br />
reko. Ob padcu se je avtobus s<br />
sprednjim delom potopil, videti<br />
je bilo le <strong>za</strong>dnji del avtobusa<br />
in streho, na katero se je skozi<br />
razbita okna rešilo šest potnikov,<br />
ki so bili lažje poškodovani.<br />
Dva potnika sta se utopila,<br />
preostalih šest oseb pa je bilo<br />
ukleščenih v pločevini.<br />
Treba je bilo ukrepati in<br />
rešiti potnike s strehe in tiste,<br />
ki so bili ukleščeni, ter tiste,<br />
ki jih je voda odplavila. Poleg<br />
poklicnih in prostovoljnih gasilcev,<br />
ekipe prve pomoči in<br />
ekipe iz zdravstvenega doma,<br />
potapljačev, članov kinoloških<br />
skupin in pripadnikov Slovenske<br />
vojske s helikopterjem <strong>za</strong><br />
prevoz ponesrečencev v klinični<br />
center je pri reševanju<br />
sodelovala tudi policija. Poleg<br />
policistov iz OKC so na kraju<br />
dogodka sodelovali policisti<br />
splošne, prometne in kriminalistične<br />
policije PU Novo mesto<br />
ter policisti potapljači specialne<br />
enote.<br />
Po prejemu klica o nesreči<br />
je OKC zbral osnovne podatke<br />
in na kraj napotil najbližje policijske<br />
patrulje, ki so takoj poročale<br />
o obsegu in posledicah<br />
nesreče. OKC je o dogodku takoj<br />
obvestil regionalni center<br />
<strong>za</strong> obveščanje in druge službe<br />
znotraj policije, da so se lahko<br />
čimprej vključile v reševanje.<br />
Policisti so <strong>za</strong>varovali območje<br />
poškodovane ograje na mostu,<br />
varovali dostop do kraja nesreče,<br />
urejali promet in omogočili,<br />
da so lahko službe <strong>za</strong> <strong>za</strong>ščito,<br />
reševanje in pomoč čim hitreje<br />
prišle do kraja nesreče. Poleg<br />
tega so sodelovali z drugimi<br />
akterji pri reševanju, tudi pri<br />
identifikaciji žrtev; preprečevali<br />
morebitne kršitve in kazniva<br />
dejanja ter opravljali druge<br />
naloge, ki so v pristojnosti policije.<br />
Medtem so si policisti potapljači<br />
ogledali kraj prometne<br />
nesreče v vodi in preiskali strugo<br />
reke. Kljub zelo kalni vodi<br />
so bili uspešni, uspel pa je tudi<br />
prenos slike izpod vode preko<br />
kamere na ekran v kombiju.<br />
Po besedah vodje oddelka<br />
<strong>za</strong> varnostno načrtovanje iz<br />
sektorja splošne policije UUP<br />
GPU Željka Saviča, tudi enega<br />
od šestih ocenjevalcev te vaje,<br />
je bilo delo policije v vaji Krka<br />
2009 – tako kot njeno delo v<br />
vaji Karavanke 2009 – ocenjeno<br />
z oceno odlično, prav tako<br />
so bili ustrezno pripravljeni vsi<br />
dokumenti policije.<br />
V primerjavi s prvo vajo<br />
leta 2009 je bil v drugi viden<br />
večji napredek pri identifikacijskem<br />
postopku, ko je policija<br />
v skladu s pripombami in izkušnjami<br />
iz vaje Karavanke že<br />
<strong>za</strong>čela z novimi tehnološkimi<br />
pristopi pri identifikaciji žrtev,<br />
tj. fotografiranje in snemanje<br />
ob prvem stiku.<br />
Ugotovitve iz obeh vaj so<br />
pozitivne in nam narekujejo še<br />
morebitna nova sodelovanja<br />
in skupna usposabljanja, predvsem<br />
s prvimi reševalci na kraju<br />
nesreč. Ti bi morali upoštevati,<br />
da je <strong>za</strong> nadaljnje uspešno<br />
preiskovanje vzrokov nastanka<br />
nesreče reševanje treba izvesti<br />
s čim manj posledicami. Pri<br />
identifikaciji žrtev pa bi morali<br />
vzpostaviti skupni sistem identifikacije<br />
<strong>za</strong> vse subjekte, in sicer<br />
sistem plastičnih <strong>za</strong>pestnic<br />
z identifikacijsko kodo.<br />
Vaja Krka 2009 je potekala<br />
v okviru dnevov <strong>za</strong>ščite in reševanja.<br />
PU Novo mesto gre<br />
pohvala <strong>za</strong> odlično izvedene<br />
naloge in <strong>za</strong> zelo strokovno izvedbo<br />
ukrepov iz načrta dejavnosti<br />
na vaji.<br />
Besedilo in foto:<br />
Alenka Drenik, Brigita Petric<br />
40<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
EDUCATION, TRAINING, ADVANCED TRAINING<br />
MEDNARODNA DELAVNICA<br />
POGAJALCEV SPECIALNIH ENOT<br />
NA POLJSKEM<br />
– sestavljanje oz. rekonstrukcija<br />
eksplozivne naprave,<br />
najdene na kraju<br />
eksplozije,<br />
– izdelava pravilnega <strong>za</strong>htevka<br />
<strong>za</strong> forenzični laboratorij<br />
in izdelava skice.<br />
Ob koncu usposabljanja<br />
so udeleženci predstavili svoje<br />
ugotovitve, čemur sta sledila<br />
evalvacija usposabljanja in <strong>za</strong>ključek<br />
s podelitvijo spričeval.<br />
Besedilo: Roman Tkavc<br />
Policist specialne enote se je v <strong>za</strong>četku septembra na Poljskem<br />
udeležil enotedenske mednarodne delavnice pogajalcev<br />
specialnih enot.<br />
Delavnico je organizirala specialna enota poljske policije Boa<br />
skupaj z nizozemsko specialno enoto DSI in špansko specialno<br />
enoto UEI v imenu Atlasa, evropskega združenja specialnih enot.<br />
Delavnica je potekala v akademiji poljske policije.<br />
Rdeča nit delavnice je bila specifična oblika pogajanja, in sicer<br />
pogajanje s teroristi ter raba pogajalcev v okviru specialnih enot.<br />
Udeleženci iz posameznih držav so predstavili ureditev policijskih<br />
pogajanj v svojih državah. Pripadnika nizozemske specialne<br />
enote DSI in britanske specialne enote Akeu sta predstavila študijo<br />
gibanja terorističnih ugrabitev in razvoj tega področja. Nato so<br />
predstavniki posameznih držav predstavili pogajanja s teroristi in<br />
izkušnje, ki so jih pri tem pridobili.<br />
Zelo pomemben del delavnice je bilo praktično delo s pogajalcem<br />
iz Londona, ki je na podlagi dolgoletnih izkušenj in svoje<br />
verske pripadnosti (je namreč musliman) »iz prve roke« razložil,<br />
kako uporabiti islam kot orodje v pogajanjih. Udeleženci so pri<br />
praktičnem delu nato poskušali uporabiti ta orodja, in sicer s pomočjo<br />
resničnih posnetkov na poslovilnih kasetah samomorilcev.<br />
Na osnovi sklepnih ugotovitev in vtisov udeležencev bodo<br />
pripravljene usmeritve <strong>za</strong> nadaljnje delovanje pogajalcev, ki jih<br />
bodo poslali poveljnikom specialnih enot v okviru Atlasa.<br />
Besedilo: Robert Kovše<br />
BOJ PROTI TERORIZMU - SEMINAR<br />
SPECIALNIH ENOT V SRBIJI<br />
Od 7. do 11. septembra so se trije pripadniki SE udeležili<br />
strokovnega seminarja Boj proti terorizmu v Srbiji. Predavanja<br />
so potekala v prostorih SAJ-a (Specijalna antiteroristička<br />
jedinica) v Beogradu. Seminarja se je udeležilo<br />
46 pripadnikov specialnih enot iz Bolgarije, Bosne in Hercegovine,<br />
Črne gore, Grčije, Hrvaške, Romunije, Srbije in<br />
Slovenije. Pisano mednarodno <strong>za</strong>sedbo so dopolnili ameriški<br />
in srbski predavatelji, in sicer agenti Federal Bureau<br />
of Investigation, Hostage Rescue Team (FBI HRT), agenti<br />
Secret Servicea, Counter Assault Teama (CAT) in pripadniki<br />
specialne enote SAJ.<br />
POLICISTI SPECIALNE ENOTE NA<br />
USPOSABLJANJU ZA PREISKOVANJE<br />
KRAJA EKSPLOZIJE<br />
V Budimpešti je ILEA, Mednarodna policijska akademija, med<br />
31. avgustom in 11. septembrom organizirala usposabljanje<br />
<strong>za</strong> preiskovanje kraja eksplozije. Poleg madžarskih in hrvaških<br />
so se ga udeležili tudi slovenski policisti iz oddelka <strong>za</strong><br />
protibombno <strong>za</strong>ščito SE.<br />
Prvi teden so ameriški predavatelji<br />
iz zvezne agencije<br />
ATF (Alcohol Tobaco Firearms<br />
and Eksplosives) udeležencem<br />
predstavili <strong>za</strong>nimive teme, kot<br />
so osnovna delitev eksplozivov,<br />
doma narejena eksplozivna<br />
sredstva, improvizirane eksplozivne<br />
naprave, uporabljene na<br />
območju ZDA in način shranjevanja<br />
sledi s kraja eksplozije.<br />
Teoretičnemu delu je sledil<br />
praktični prikaz učinkov različnih<br />
vrst in količin eksploziva na<br />
poligonu. Drugi teden uspo-<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
sabljanja pa je bil namenjen<br />
načinu preiskovanja prizorišča<br />
eksplozije, ko so udeleženci<br />
sodelovali pri posameznih segmentih<br />
preiskave:<br />
– ugotavljanje in identifikacija<br />
najdenih delov improvizirane<br />
eksplozivne<br />
naprave in ugotavljanje<br />
načina delovanja naprave,<br />
– način preiskovanja prizorišča<br />
eksplozije ter <strong>za</strong>varovanje<br />
in shranjevanje<br />
dokazov,<br />
Obravnavali so tehnike CQB (vpad v prostor), Breaching<br />
(nasilen vpad v prostor), Counter Assault Procedure (odvrnitev<br />
napada na varovano kolono) in analizirali teroristični napad na<br />
hotelski kompleks v Mumbaju, Indiji.<br />
Udeleženci seminarja so prejeli certifikate, ki jim jih je podelil<br />
minister <strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve Republike Srbije Ivica Dačić.<br />
Ogledal si je tudi praktično izvedbo vaj. Pripadnike SE je obiskal<br />
tudi policijski ataše v Beogradu Bojan Lunežnik.<br />
Besedilo: Klavdi Sotošek<br />
Foto: Robert Radkovič<br />
MEDNARODNA DELAVNICA<br />
“BREECHERJEV” SPECIALNIH ENOT<br />
V LITVI<br />
Kot policist SE sem se konec septembra v Litvi udeležil enotedenske<br />
mednarodne delavnice »breecherjev« specialnih<br />
enot. Delavnico je organizirala specialna enota litovske policije<br />
Aras skupaj z inštruktorji specialnih enot, ki v okviru Atlasa<br />
vodijo delovno skupino, imenovano Entry.<br />
41
IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, IZPOPOLNJEVANJE<br />
Policisti smo bili nastanjeni<br />
na obrobju Viliniusa, vaje pa<br />
smo izvajali v bivšem centru<br />
<strong>za</strong> usposabljanje gasilcev in na<br />
vojaškem poligonu. Kot gostje<br />
so na delavnici sodelovali<br />
predstavniki HRT FBI (Enote<br />
<strong>za</strong> reševanje talcev v Zveznem<br />
preiskovalnem uradu ZDA) in<br />
YAMAM (specialne enote v izraelski<br />
policiji).<br />
»Breecherji« so tisti policisti<br />
v specialni enoti, ki drugim<br />
policistom specialne enote<br />
omogočijo vstop v objekt. Za<br />
to lahko po Atlasovi klasifikaciji<br />
uporabijo tri osnovne metode:<br />
— tiho (vstop s pomočjo specialnih<br />
tehnik vlamljanja z<br />
vlomilskimi ključi in podobno),<br />
— mehansko (vstop s pomočjo<br />
»ovna«, »svinjske tace«,<br />
hidravličnih orodij in podobno)<br />
in<br />
— vročo (vstop s pomočjo<br />
specialnih razstrelilnih polnitev).<br />
V tri skupine razdeljeni<br />
policisti smo teoretično in<br />
praktično obdelali tri glavna<br />
področja, in sicer vstopanje v<br />
prostore skozi stene s pomočjo<br />
eksploziva, razbijanje vrat na<br />
razdaljo z lansirnimi granatami<br />
Simon in vstopanje v prostore<br />
skozi strehe in nadstropja.<br />
Predstavniki posameznih<br />
proizvajalcev specialistične<br />
opreme <strong>za</strong> vstopanje v objekte<br />
so predstavili nove izdelke s tega<br />
področja. Na<strong>za</strong>dnje pa smo<br />
obravnavane teme še analizirali<br />
in zbrali vtise, na podlagi česar<br />
bodo izdelane usmeritve, ki<br />
bodo posredovane Atlasovim<br />
poveljnikom enot <strong>za</strong> nadaljnje<br />
delovanje skupine Entry.<br />
Besedilo: Robert Kovše<br />
USPOSABLJANJE NA JELOVICI<br />
Trije policisti SE so se med 4. in 11. oktobrom udeležili<br />
usposabljanja na Jelovici, ki so ga organizirali v sodelovanju<br />
z jamarskim klubom Carnium iz Kranja.<br />
— raziskovanje in iskanje<br />
morebitnih prehodov še<br />
globlje pod zemeljsko površino,<br />
— dokumentiranje novih<br />
jam in izdelava <strong>za</strong> to potrebnih<br />
<strong>za</strong>pisnikov,<br />
— izvajanje vrvnih tehnik s<br />
poudarkom na pravilni<br />
izdelavi sidrišč, vozlov<br />
ter njihovi uporabnosti<br />
in prevezovanju preko sidrišč<br />
ter<br />
— učenje in izvajanje tehnik<br />
reševanja poškodovane<br />
osebe na vrvi, njen spust<br />
na varno in prva pomoč.<br />
VArNOST<br />
V Sloveniji na leto odkrijemo<br />
okoli 200 novih jam.<br />
Udeleženci usposabljanja so<br />
jih na Jelovici odkrili in dokumentirali<br />
deset in s tem<br />
pridobili enega od pogojev<br />
<strong>za</strong> pristop k izpitu <strong>za</strong> pripravnika<br />
jamarstva. Udeleženci<br />
so bili nastanjeni v gozdarski<br />
koči na Rovtarici, čez vikend<br />
pa so si bivanje popestrili še<br />
s taborjenjem na prostem.<br />
Besedilo: Bojan Stanek<br />
Foto: Grega Aljančič,<br />
Bojan Stanek<br />
Teme tabora so bile pregled<br />
terena, dokumentiranje<br />
novih jam, kondiciranje in<br />
poenotenje vrvnih tehnik s<br />
področja jamarstva ter reševanje<br />
iz jam in z višin.<br />
Območje Jelovice je bilo<br />
izbrano po predhodnih ogledih<br />
terena in <strong>za</strong>radi neraziskanosti<br />
jam na tem območju<br />
42<br />
in tektonske razpoke, ki poteka<br />
proti Soteski. Na planoti je<br />
precej jam, najgloblja znana<br />
jama se spusti do 600 m pod<br />
zemeljsko površino.<br />
Program usposabljanja je obsegal:<br />
— opremljanje različnih brezen<br />
oz. jam s sidrišči in<br />
vrvmi, njihov ogled,<br />
HAMMER 2009<br />
Skupne operacije Hammer 2009, ki je oktobra potekala<br />
v Bukarešti, sem se iz slovenske policije udeležil<br />
Franci Brvar iz PLP Brnik.<br />
Stanovske kolege iz Francije, Italije, Nemčije, Finske,<br />
Slovenije in kolegico iz Litve je sprejel komandir letališke<br />
mejne policije letališča v Bukarešti Christian Ene, ki<br />
nam je povedal, kaj pričakuje od nas. Udeleženci smo<br />
pozornost in vse svoje znanje, ki smo ga pridobili pri<br />
delu na domačih letališčih, usmerili v odkrivanje ilegalnih<br />
migracij iz Turčije, Moldavije, Nigerije, Kitajske in<br />
Albanije. Med službovanjem na bukareškem letališču<br />
smo <strong>za</strong>vrnili 50 oseb, predvsem državljanov Turčije.<br />
Zadnji dan delovanja v Romuniji, ko smo se srečali tudi<br />
z najvišjimi predstavniki tamkajšnje mejne policije, smo<br />
naredili analizo. Ugotovili smo, da je sodelovanje v takšnih<br />
operacijah poleg izmenjave izkušenj med sodelujočimi<br />
hkrati tudi zelo pozitivna izkušnja <strong>za</strong> gostujočega<br />
strokovnjaka. Različna primarna okolja, različni pogledi<br />
in stališča so na koncu pripeljeli do skupnega cilja.<br />
Besedilo: Franci Brvar<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
EDUCATION, TRAINING, ADVANCED TRAINING<br />
USPOSABLJANJE<br />
POTAPLJAČEV NA<br />
HRVAŠKEM<br />
Šest potapljačev SE se je med 5. in<br />
10. oktobrom udeležilo petdnevnega<br />
usposabljanja v potapljaškem centru<br />
hrvaške specialne enote policije na<br />
Malem Lošinju.<br />
Med usposabljanjem so jih obiskali<br />
tudi generalni direktor policije Janko<br />
Goršek, glavni ravnatelj hrvaške policije<br />
Oliver Grbić, poveljnika obeh specialnih<br />
enot Marjan Anzeljc in Zdravko Janić,<br />
ataše slovenske policije v Zagrebu Jože<br />
Sironič ter psihologinja specialne enote<br />
Eli<strong>za</strong>beta Vovko Bergant.<br />
Poveljnik hrvaških specialcev je<br />
predstavil potek dosedanjega sodelovanja<br />
med enotama in izrazil željo, da<br />
bi se tako uspešno nadaljevalo tudi v<br />
prihodnje, vodja potapljaškega centra<br />
Damir Bankovič pa je predstavil zgodovino<br />
in delo potapljačev hrvaške policije.<br />
Šefa policij sta izrazila <strong>za</strong>dovoljstvo<br />
ter poudarila pomen in koristnost sodelovanja<br />
med obema policijama ter napovedala<br />
nadaljnje sodelovanje na čim<br />
več delovnih področjih.<br />
Namen tokratnega usposabljanja<br />
je bil obnoviti stara znanja in pridobiti<br />
novo teoretično in praktično znanje,<br />
potrebno <strong>za</strong> naj<strong>za</strong>htevnejša varnostna<br />
posredovanja pri potapljanju v odprtih<br />
vodah.<br />
Usposabljanje so v širši okolici Lošinja<br />
ter ob otokih Unije, Sarakane,<br />
Zabodaski, Cres in Susak izvajali potapljaški<br />
inštruktorji iz hrvaške policije.<br />
Potapljači smo opravili osem potopov<br />
v izjemno <strong>za</strong>htevnih okoliščinah, kot<br />
so večje globine in močan morski tok.<br />
Vadili smo uravnavanje plovnosti (balansiranje),<br />
menjavo opreme pod vodo,<br />
pregled razgibanega dna v strelcih,<br />
pregled potopljenih objektov (ladij) ter<br />
gibanje posameznika in skupine v močnem<br />
toku.<br />
Takšna usposabljanja so <strong>za</strong> policiste<br />
potapljače izjemno pomembna. Omogočajo<br />
namreč izmenjavo izkušenj in<br />
dajejo ogromno novega znanja <strong>za</strong> ravnanje<br />
v kriznih situacijah pod vodo ter<br />
pri pripravah na potop v oteženih razmerah<br />
na odprtem morju.<br />
Besedilo: Matjaž Tomšič<br />
Foto: Milan Tomažin, Matjaž Tomšič<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
43
IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, IZPOPOLNJEVANJE<br />
VArNOST<br />
ČRNI NOVEMBER, TAKTIČNI PREIZKUS POLICISTOV SPECIALNE ENOTE<br />
V SE smo konec septembra že drugo leto <strong>za</strong>pored izvedli taktični<br />
preizkus naših policistov.<br />
Pri organi<strong>za</strong>ciji preizkusa, ki smo ga imenovali Črni november,<br />
so nam pomagale bogate izkušnje z lanskim, več kot uspešnim<br />
preizkusom, pa tudi izkušnje, ki smo jih pridobili s sodelovanjem<br />
na podobnih preizkusih v tujini.<br />
Namen preizkusa je bil preveriti usposobljenost, iznajdljivost,<br />
povezljivost, spretnost in odločnost policistov, skratka vse osnovne<br />
prvine, ki so potrebne <strong>za</strong> delo v specialni enoti. Da bi dodatno<br />
otežili preizkus, smo v enoti žrebali ekipe s po štirimi policisti, tako<br />
da se je pomerilo skupno osem ekip.<br />
Ekipe so se preizkusile na štirih različnih taktičnih točkah, po<br />
dveh v enem dnevu. Nosilci posameznih točk so se še posebej potrudili,<br />
da so »<strong>za</strong>grenili« življenje tekmovalcem, ki so morali <strong>za</strong>to<br />
poka<strong>za</strong>ti vse svoje znanje in veščine.<br />
Prva točka se je imenovala Pretesno pove<strong>za</strong>ni, kar so tekmovalci<br />
dojeli kmalu po prihodu na točko, saj so morali naloge opravljati<br />
pove<strong>za</strong>ni med sabo, in to z zelo kratko vrvjo. Seveda pa delo specialcev<br />
ni enostavno, <strong>za</strong>to so si morali nadeti izolirne dihalne aparate<br />
in se gibati v popolnoma <strong>za</strong>dimljenem prostoru. Edino svetlobo je<br />
dajala modra utripajoča luč, ki jo je spremljala glasna glasba. Na<br />
tej točki so morali premagati še več taktičnih ovir, opazovati okolico,<br />
da so lahko na koncu odstranili prave tarče z različnim orožjem:<br />
zračno puško, pištolo, samostrelom. Seznanili so se tudi s podobami<br />
teroristov, ki so jih morali odstraniti naslednji dan.<br />
Druga točka se je imenovala Kamnolom, in kot pove že ime,<br />
je bilo treba naloge izvesti v kamnolomu. Lokaciji primerno so bili<br />
44<br />
tudi policisti na koncu ustrezno uma<strong>za</strong>ni. Na točko se je bilo treba<br />
karseda hitro pripeljati z gorskimi kolesi, nato pa se spopasti z večjim<br />
številom nasprotnikov, ki so bili pomešani med talci. Za težjo<br />
izvedbo naloge so bili storilci pogosto nameščeni na premičnih tarčah,<br />
na katere je bilo treba delovati z različnim orožjem.<br />
Tretja točka je potekala v podzemnih rovih Javorja in se je<br />
imenovala Podzemlje. Na žalost policistov so rudarji, ki so kopali<br />
rove, vanje po<strong>za</strong>bili namestiti svetlobna telesa, vodja točke pa<br />
tudi ni dovolil rabe lastnih svetil, <strong>za</strong>to je celotna vaja potekala v<br />
temi ob uporabi naprav <strong>za</strong> nočno opazovanje in kemičnih lučk,<br />
občasno pa je rove razsvetljevala moteča modra stroboskopska<br />
luč. Policisti so morali med spopadom s storilci ple<strong>za</strong>ti, se taktično<br />
gibati, prepoznavati storilce, natančno streljati in obenem poka<strong>za</strong>ti<br />
svoje spretnosti v manj običajnih disciplinah, kot sta pikado<br />
in kegljanje z avtomobilskimi gumami.<br />
Finale je bil na četrti točki, ki se je imenovala Poišči in uniči. Policisti<br />
so najprej doživeli panoramsko vožnjo s specialnim oklepnim<br />
vozilom, ki je bilo popolnoma <strong>za</strong>temnjeno, večkrat pa se je tudi sunkovito<br />
ustavilo in temu primerno pretreslo potnike. Dostavljeni so<br />
bili neposredno na minsko polje, <strong>za</strong>to so morali vozilo <strong>za</strong>pustiti po<br />
napeti vrvi, t. i. avstralcu. Nato so si nadeli potrebno opremo in se<br />
taktično premaknili v hangar, kjer so jih pričakala nova presenečenja.<br />
Za <strong>za</strong>četek so bili deležni eksplozije, ki so jo storilci sprožili ob<br />
njihovem prihodu. Eksplozije so jih spremljale vso pot po hangarju,<br />
pri čemer so morali ple<strong>za</strong>ti na oklepno vozilo in se gibati po kulisah.<br />
Vmes so seveda poka<strong>za</strong>li svoje strelske sposobnosti s streljanjem<br />
teniških žogic s pnevmatsko puško, metanjem bombe in standardnim<br />
orožjem. V množici tarč so morali izločiti storilce, ki so si jih bili<br />
ogledali prejšnji dan na prvi točki. Nato so morali rešiti ranjenca in<br />
mu pripraviti nosila, nameščena v <strong>za</strong>kajenem <strong>za</strong>bojniku. Ranjenec je<br />
bil v zelo slabem stanju, <strong>za</strong>to ga do konca naloge niso smeli položiti<br />
na tla, pred njimi pa je bilo še kar nekaj taktično <strong>za</strong>htevnih nalog, od<br />
premagovanja ozkih in visokih ovir do streljanja na izbrane tarče.<br />
Končna anali<strong>za</strong> rezultatov je poka<strong>za</strong>la vrhunsko usposobljenost<br />
policistov specialne enote. Vse ekipe so namreč dosegle več kot 75<br />
odstotkov točk, o zmagovalni ekipi pa so odločile zgolj malenkosti.<br />
Poveljnik enote Marjan Anzeljc je <strong>za</strong>to na <strong>za</strong>ključni slovesnosti<br />
diplome podelil vsem sodelujočim ekipam, prvim trem pa tudi pokale.<br />
Po poveljnikovih besedah so takšni preizkusi <strong>za</strong> delo enote<br />
nadvse koristni, saj še prispevajo k njenemu uspešnemu delu. Nosilci<br />
posameznih točk pa že snujejo dodatne <strong>za</strong>plete, ki jih bodo<br />
pripravili na taktičnem preizkusu naslednje leto ...<br />
Besedilo: Robert Kovše<br />
Foto: Milan Tomažin<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
EDUCATION, TRAINING, ADVANCED TRAINING<br />
NOVI BOMBNI TEHNIKI V SPECIALNI ENOTI<br />
Med 4. majem in 22. oktobrom je v SE potekalo uvodno usposabljanje<br />
policistov učne skupine <strong>za</strong> pridobitev naziva bombni operater in bombni<br />
tehnik.<br />
Prvi del usposabljanja, tečaj <strong>za</strong> neeksplodirana ubojna sredstva (NUS),<br />
smo izvedli v Izobraževalnem centru <strong>za</strong> <strong>za</strong>ščito in reševanje na Igu. Na<br />
tem tečaju smo se seznanili z eksplozivnimi snovmi, njihovimi učinki,<br />
eksplozivnimi sredstvi, aktiviranjem eksplozivnih snovi, eksplozivnimi<br />
napravami, identifikacijo NUS, z vsemi vrstami in oblikami min in streliva<br />
ter skladiščenjem in uničevanjem NUS. Usposabljanje je temeljilo na<br />
pridobivanju teoretičnega znanja in izvajanju praktičnega dela (delo na<br />
poligonu). Ob <strong>za</strong>ključku vsakega tematskega področja smo izvedli pisno<br />
preverjanje.<br />
V nadaljevanju smo izvedli tečaj <strong>za</strong><br />
bombnega operaterja. Usposabljanje<br />
je temeljilo na verificiranem programu<br />
<strong>za</strong> pridobitev naziva bombni operater<br />
z <strong>za</strong>ključnim preverjanjem znanja pred<br />
komisijo.<br />
Po kratkem premoru med poletnimi<br />
počitnicami smo nadaljevali s tečajem<br />
<strong>za</strong> pridobitev naziva bombni tehnik.<br />
Kandidati smo se seznanili s tehničnimi<br />
sredstvi, ki se uporabljajo na področju<br />
protibombne <strong>za</strong>ščite. Praktično uporabo<br />
teh pa smo preizkusili pod nadzorstvom<br />
inštruktorjev bombnih specialistov.<br />
Seznanili smo se tudi z drugimi<br />
temami, ki so del programa bombni<br />
tehnik (<strong>za</strong>konodaja, ogled kraja eksplozije,<br />
orožje <strong>za</strong> množično uničenje, pirotehnika<br />
in ognjemeti …).<br />
Pridobljeno znanje smo nadgradili s<br />
sodelovanjem na specialističnem usposabljanju<br />
pripadnikov SE s področja<br />
protibombne <strong>za</strong>ščite v Gotenici med<br />
12. in 15. oktobrom.<br />
Zaključek tečaja <strong>za</strong> pridobitev naziva<br />
bombni tehnik je bil 22. oktobra, kjer<br />
smo morali pridobljeno znanje poka<strong>za</strong>ti<br />
pri reševanju konkretnih situacij. Izvajanje<br />
postopkov je budno nadzorovala in<br />
ocenjevala štiričlanska izpitna komisija.<br />
Vsi kandidati, ki smo tečaj uspešno<br />
opravili, smo prejeli potrdila in dobili<br />
priložnost opravljati delo bombnega<br />
tehnika v SE.<br />
Besedilo: Stanko Leščanec<br />
Foto: Roman Tkavc, Igor Škrjanc<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
45
IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, IZPOPOLNJEVANJE<br />
VArNOST<br />
USPOSABLJANJE SPECIALIZIRANIH ENOT EVROPSKIH POLICIJ – EUPFT 2009<br />
Policisti in starešine posebne<br />
policijske enote so se<br />
udeležili usposabljanja specializiranih<br />
policijskih enot<br />
Evropske unije (European<br />
Union Police forces training<br />
2009 – EUPFT 2009) v centru<br />
<strong>za</strong> usposabljanje evropskih<br />
žandarmerij v Vicenzi,<br />
Italija.<br />
Policisti PPE so se odzvali<br />
vabilu generalštaba italijanskih<br />
karabinjerjev, ki je bil<br />
letošnji organi<strong>za</strong>tor usposabljanja.<br />
Takšnega usposabljanja,<br />
ki ga je v celoti financirala<br />
Evropska komisija, so se udeležili<br />
drugič (prvič v Franciji<br />
leta 2008). Desetdnevnega<br />
usposabljanja so se udeležili<br />
v dveh terminih, in sicer septembra<br />
in oktobra.<br />
Preizkusili so se v različnih<br />
vlogah delovanja policijskih<br />
enot, od izvajanja običajnih<br />
policijskih nalog, do vzdrževanja<br />
in vzpostavljanja javnega<br />
reda, ko je ta huje kršen, iskanja<br />
in prijetja nevarnih storilcev<br />
kaznivih dejanj, organi<strong>za</strong>cije<br />
in vodenja enot ter dela<br />
v operativnem štabu misije.<br />
Policisti in člani štaba so se<br />
prvi teden urili v različnih policijskih<br />
postopkih, drugi teden<br />
pa izvajali naloge na podlagi<br />
različnih taktičnih predpostavk<br />
na izmišljenem kriznem<br />
območju države Ambria.<br />
Šest starešin PPE iz UUP<br />
GPU, PU Koper, Krško in Nova<br />
Gorica so naloge izvajali<br />
v operativnem štabu neposredno<br />
podrejeni vodji<br />
misije. Naloge so opravljali<br />
v operativnem centru (Operational<br />
center), v skupini <strong>za</strong><br />
načrtovanje akcij (Planing<br />
cell) in v skupini <strong>za</strong> evaluacijo<br />
usposabljanja in dobro<br />
prakso EUPFT (Best practice<br />
and Evaluation team). V obeh<br />
terminih usposabljanja je t.<br />
i. formirano policijsko enoto<br />
(FPU), sestavljeno iz treh oddelkov<br />
pripadnikov evropskih<br />
policij, vodil starešina<br />
PPE PU Ljubljana.<br />
Dvajset policistov in starešin<br />
PPE PU Koper v prvem<br />
terminu in dvajset policistov<br />
in starešin PPE PU Ljubljana<br />
v drugem terminu so naloge<br />
izvajali v enoti FPU 2, ki so jo<br />
sestavljali še oddelki italijanskih<br />
karabinjerjev in španskih<br />
policistov.<br />
Usposabljanje in urjenje<br />
bi moralo potekati od 8. do<br />
12.30 ure ter od 14. do 18.<br />
ure, vendar je bilo predvsem<br />
v drugem tednu velikokrat<br />
podaljšano tudi do poznih<br />
nočnih ur.<br />
Enote evropskih držav, ki<br />
so sodelovale na usposabljanju,<br />
so izvajale naloge tako,<br />
kot jih izvajajo v svoji državi,<br />
torej na podlagi lastnih pooblastil,<br />
taktike in metod dela.<br />
Pri tem so bile ugotovljene<br />
razlike med posameznimi<br />
državami, poka<strong>za</strong>li so se tudi<br />
različni pristopi <strong>za</strong> opravljanje<br />
nalog, kot tudi različni<br />
strokovni in organi<strong>za</strong>cijski<br />
pristopi, kar pa ni predstavljalo<br />
večjih ovir oziroma so se<br />
te sproti odpravljale.<br />
Ugotovili smo, da so slovenski<br />
policisti PPE v primerjavi<br />
s kolegi iz držav udeleženk<br />
usposabljanja <strong>za</strong>dovoljivo<br />
opremljeni in večinoma<br />
uporabljajo podobna <strong>za</strong>ščitna<br />
sredstva, orožje, plinska<br />
sredstva, zveze in vozila. Pri<br />
tem je treba opozoriti na dejstvo,<br />
da so na usposabljanju<br />
sodelovale samo profesionalne<br />
enote <strong>za</strong> vzdrževanje in<br />
vzpostavljanje javnega reda<br />
<strong>za</strong> razliko od slovenske PPE,<br />
ki je bila edina enota, ki deluje<br />
na sklic.<br />
Kljub temu naši policisti in<br />
starešine po znanju in usposobljenosti<br />
niso <strong>za</strong>ostajali<br />
<strong>za</strong> evropskimi enotami. Slovenski<br />
policisti in starešine<br />
so bili <strong>za</strong> svoje delo večkrat<br />
pohvaljeni, in sicer s strani<br />
predstavnikov italijanskega<br />
ministrstva <strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve,<br />
organi<strong>za</strong>torja usposabljanja<br />
kot tudi posameznih<br />
evropskih opazovalcev, ki so<br />
bili navzoči na usposabljanju.<br />
Besedilo in foto:<br />
Rado Abutovič<br />
46<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
EDUCATION, TRAINING, ADVANCED TRAINING<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
47
IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, IZPOPOLNJEVANJE<br />
VArNOST<br />
ZAKLJUČNO USPOSABLJANJE POLICISTOV GORSKE ENOTE S HELIKOPTERJEM<br />
iz helikopterja ter postopki<br />
v sili;<br />
— vremenski vplivi na let helikopterja;<br />
— uporaba dodatne tehnične<br />
opreme in postopki;<br />
— spust in dvig v helikopter s<br />
pomočjo elektromotornega<br />
vitla;<br />
— re<strong>za</strong>nje vrvi visečega v steni<br />
in dvig v helikopter.<br />
Usposabljanje s helikopterjem<br />
je bilo vključeno tudi v<br />
zimsko in poletno usposabljanje<br />
policistov gorske enote. Na<br />
ta način so policisti izpopolnili<br />
— prevoz policista in opreme<br />
— opazovanje komunikacij,<br />
zemljišč, naselij in objektov;<br />
— iskanje oseb, vozil in predmetov;<br />
— priprava osebne tehnične<br />
opreme <strong>za</strong> delo s helikopterjem;<br />
— reševanje poškodovanih<br />
policistov;<br />
— priprava helikopterja <strong>za</strong><br />
delo in <strong>za</strong>puščanje helikopterja<br />
po alpinistični vrvi;<br />
— <strong>za</strong>puščanje in vstop v helikopter<br />
v zimskih razmerah<br />
z vso opremo.<br />
Uprava uniformirane policije<br />
je v letu 2009 izvedla vsa<br />
načrtovana usposabljanja<br />
policistov PPE III – gorske<br />
enote <strong>za</strong> opravljanje policijskih<br />
nalog <strong>za</strong> <strong>za</strong>ščito, reševanje<br />
in pomoč s helikopterjem.<br />
Policisti so obnovili teoretične<br />
in praktične postopke<br />
<strong>za</strong> pravilno in varno uporabo<br />
helikopterja ter dodatne<br />
tehnične opreme. Policisti I.<br />
oddelka so se izurili <strong>za</strong> samostojno<br />
opravljanje policijskih<br />
nalog v sistemu <strong>za</strong>ščite, reševanja<br />
in pomoči z uporabo<br />
helikopterja, <strong>za</strong> kar so – če so<br />
bili na vseh usposabljanjih<br />
– pridobili tudi licenco oz. podaljšali<br />
njeno veljavnost <strong>za</strong><br />
eno leto. Policisti II. oddelka<br />
pa so se usposobili <strong>za</strong> varno<br />
delo s helikopterjem v gorah<br />
in na težko dostopnem terenu.<br />
Pred usposabljanjem so se<br />
morali policisti pravilno opremiti<br />
in pripraviti najprej sebe<br />
(obleka, obutev, ple<strong>za</strong>lni pasovi,<br />
čelada, postaje ukv z naglavnimi<br />
slušalkami, dodatna<br />
oprema), nato pa še helikopter<br />
(varovalna ograja, sidrišče,<br />
alpinistična vrv <strong>za</strong> spuščanje,<br />
transportna sredstva).<br />
V usposabljanje so bile<br />
vključene naslednje učne teme:<br />
— načini in postopki <strong>za</strong> uporabo<br />
helikopterjev in opreme;<br />
— poznavanje in uporaba<br />
helikopterjev ter priprava<br />
na opravljanje nalog s helikopterjem;<br />
— izbira in priprava pristajalnih<br />
mest ter gibanje ob<br />
delujočem helikopterju;<br />
— vstopanje v helikopter,<br />
razporeditev in izstopanje<br />
svoje znanje, pridobljeno pri<br />
predhodnih usposabljanjih,<br />
obnovili praktične postopke<br />
<strong>za</strong> izvajanje policijskih pooblastil<br />
v gorskem in na težko<br />
dostopnem terenu, izpopolnili<br />
taktiko pri iskanju pogrešanih<br />
oseb v gorah ter pri postopkih<br />
reševanja.<br />
V ta usposabljanja so bile<br />
vključene še naslednje učne<br />
teme:<br />
— osnove delovanja helikopterja<br />
in tehnične zmogljivosti;<br />
Po vsakem usposabljanju<br />
je sledila anali<strong>za</strong>, s katero smo<br />
preverili, ali so bili vsi postopki<br />
pravilno izvedeni in ali je delo<br />
potekalo varno in nemoteno.<br />
Usposabljanje policistov I.<br />
oddelka PPE III – GE v zimskih<br />
razmerah je potekalo 26. januarja<br />
lani na območju Karavank,<br />
natančneje Vrtače, kjer so policisti<br />
opravili premik enote s<br />
helikopterjem z Zelenice v izpostavljen,<br />
<strong>za</strong>snežen severni<br />
del Vrtače. Premik so opravili<br />
s popolno opremo <strong>za</strong> zimsko<br />
48<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
EDUCATION, TRAINING, ADVANCED TRAINING<br />
stojno pod nadzorom inštruktorja<br />
policista letalca.<br />
Usposabljanje policistov<br />
I. oddelka PPE III – GE je 28.<br />
oktobra potekalo na območju<br />
Kalškega grebena, kjer je<br />
skalnat in izpostavljen teren<br />
omogočil praktično vajo. Policisti,<br />
razdeljeni v skupine,<br />
so dobili taktične predpostavke,<br />
po katerih so morali<br />
<strong>za</strong>puščanje helikopterja z<br />
elektromotornim vitlom ter<br />
dvig z elektromotornim vitlom<br />
ob helikopterski reševalni<br />
vreči in trikotnem evakuacijskem<br />
sedežu združiti z<br />
pri čemer so poka<strong>za</strong>li dobro<br />
obvladovanje tehnik in postopkov<br />
helikopterskega reševanja<br />
ter dobro organi<strong>za</strong>cijo<br />
tovrstnih nalog.<br />
Tudi usposabljanje policistov<br />
II. oddelka PPE III – GE<br />
naslednji dan, 29. oktobra, je<br />
potekalo na območju Kalškega<br />
grebena. Policisti so obnovili<br />
postopke <strong>za</strong>puščanja<br />
helikopterja in dviga vanj s<br />
pomočjo elektromotornega<br />
vitla. Vajo so v helikopterju<br />
izvajali pod nadzorom tehnika<br />
letalca, na tleh pa jim je<br />
pomagal inštruktor policist<br />
Po pregledu terena nad vasjo<br />
Lom pod Storžičem se je enota<br />
s helikopterjem premaknila<br />
na Belo peč, kjer <strong>za</strong>radi izpostavljenosti<br />
terena ni mogoč<br />
pristanek, <strong>za</strong>to so policisti <strong>za</strong>puščali<br />
helikopter po alpinistični<br />
vrvi, pri čemer so imeli<br />
pri sebi vso opremo, vključno z<br />
opremo <strong>za</strong> bivakiranje, tako da<br />
so bili njihovi nahrbtniki težki<br />
okoli 15 kg. Policisti so vajo<br />
izvedli samostojno, pod nadzorom<br />
policista inštruktorja<br />
letalca.<br />
uporabo dodatne tehnične<br />
opreme ter načrtovanjem in<br />
izvedbo policijske naloge.<br />
Sem je sodila tudi sestava<br />
ekipe, izdelava ocene tveganja,<br />
določitev vremenskih<br />
razmer <strong>za</strong> let helikopterja in<br />
določitev tako osebne kot<br />
skupne tehnične opreme <strong>za</strong><br />
izvedbo naloge. Policisti so<br />
nalogo izvajali samostojno,<br />
letalec. Policisti se morajo namreč<br />
znati pripraviti <strong>za</strong> spust<br />
iz helikopterja na mesto, kjer<br />
se ne morejo izkrcati s pristankom<br />
oz. naslonom, oz. <strong>za</strong><br />
dvig s takšnega terena na<strong>za</strong>j<br />
v helikopter.<br />
Besedilo: Robert Kralj<br />
Foto: arhiv LPE in PPE<br />
delovanje, vključno s turnimi<br />
smučmi in dere<strong>za</strong>mi na nogah.<br />
Vajo so izvedli policisti<br />
samostojno, pod nadzorom<br />
policista inštruktorja letalca.<br />
Policisti I. oddelka PPE III – GE<br />
so se 15. aprila usposabljali<br />
na območju Kamniškega vrha,<br />
kjer teren omogoča varno<br />
izstopanje iz helikopterja na<br />
neravnih, <strong>za</strong>htevnih površinah,<br />
<strong>za</strong>puščanje helikopterja<br />
po vrvi ter dvig z elektromotornim<br />
vitlom ob helikopterski<br />
vreči in trikotnem reševalnem<br />
(evakuacijskem) sedežu.<br />
Vse vaje so policisti izvedli<br />
samostojno pod nadzorom inštruktorja<br />
policista letalca.<br />
Naslednji dan, 16. aprila, je<br />
potekalo usposabljanje policistov<br />
I. in II. oddelka PPE III – GE<br />
na območju Kamniško-Savinjskih<br />
Alp oz. območju Bele peči<br />
in planine Konjščice, in sicer v<br />
okviru taktične vaje iskanja pogrešane<br />
osebe v visokogorju.<br />
20. maja so se policisti I.<br />
oddelka PPE III – GE usposabljali<br />
na območju Kamniške Bistrice.<br />
V njeni strugi je namreč<br />
okoli 15 m visok balvan, ki s<br />
svojo ravno, približno dva kvadratna<br />
metra veliko površino<br />
na vrhu in previsnimi stenami<br />
omogoča vajo izstopanja na<br />
zelo <strong>za</strong>htevnem terenu in re<strong>za</strong>nje<br />
vrvi visečega na vrvi. Vse<br />
vaje so policisti izvedli samo-<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
49
IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, IZPOPOLNJEVANJE<br />
VArNOST<br />
SEMINAR O JAVNEM REDU IN MNOŽICAH<br />
V mestecu Lognes v neposredni bližini<br />
Pari<strong>za</strong> je nekaj dni v oktobru, v prostorih<br />
francoskega ministrstva <strong>za</strong> <strong>notranje</strong><br />
<strong>za</strong>deve, potekal seminar CEPOL-a (European<br />
Police College) »Public Order<br />
and Crowd management«. Seminar je<br />
bil namenjen višjim policijskim starešinam,<br />
ki se ukvarjajo z vzdrževanjem<br />
in vzpostavljanjem javnega reda. Udeležilo<br />
se ga je 17 predstavnikov evropskih<br />
držav, iz Slovenije Rado Abutovič,<br />
poveljnik posebne policijske enote.<br />
Na seminarju so bili predstavljeni izredno<br />
<strong>za</strong>nimivi referati in študije primerov<br />
varovanj rizičnih dogodkov in demonstracij,<br />
ki so lahko drugim v veliko pomoč ob<br />
morebitnih podobnih dogodkih. Prav tako<br />
so bili predstavljeni novi pristopi ravnanja<br />
z nasilnimi množicami in sodobna tehnika,<br />
ki se uporablja ob takšnih dogodkih.<br />
Udeleženci seminarja so si lahko ogledali<br />
tudi najsodobnejši operativno-komunikacijski<br />
center v pariškem predelu Saint<br />
Denis, ki je sicer najmanjša, vendar s kriminalom<br />
in varnostnimi dogodki najbolj<br />
obremenjena policijska uprava v Franciji<br />
(4 okrožja in 22 policijskih postaj s skupno<br />
4700 policisti). Ravno med ogledom OKC<br />
se je <strong>za</strong>ključevala policijska akcija prijetja<br />
storilcev oboroženega ropa, ki so pri ropu<br />
<strong>za</strong>jeli in <strong>za</strong>drževali talce. Kolegi iz francoske<br />
posebne enote (CRS – Compagnies<br />
Republicaines de Sécurité) pa so prika<strong>za</strong>li<br />
različne postopke in taktiko delovanja pri<br />
vzpostavljanju javnega reda, ko je ta huje<br />
kršen.<br />
Besedilo in foto: Rado Abutovič<br />
V GOTENICI SO SE USPOSABLJALI VODNIKI REŠEVALNIH PSOV<br />
Vodniki reševalnih psov, ki<br />
delujejo v okviru Komisije <strong>za</strong><br />
reševalne pse in Kinološke<br />
zveze Slovenije, so se 4. decembra<br />
zbrali v policijskem<br />
vadbenem centru v Gotenici,<br />
kjer so se udeležili tridnevnega<br />
usposabljanja.<br />
Usposabljanja se je udeležilo<br />
46 tečajnic in tečajnikov iz 17<br />
enot reševalnih psov, ki delujejo<br />
v okviru kinoloških društev po<br />
Sloveniji. Enota šteje 196 vodnikov<br />
in reševalnih psov z različnimi<br />
stopnjami izšolanosti, tečaja<br />
pa so se udeležili tako mlajši z<br />
manj izkušnjami kot tudi tisti,<br />
bolj izkušeni, ki imajo <strong>za</strong> sabo<br />
kar precej reševalnih akcij.<br />
Teme usposabljanja so bile:<br />
obravnava letošnjih reševalnih<br />
akcij, poznavanje prve veterinarske<br />
pomoči, teoretični in<br />
praktični del prve pomoči ponesrečencem,<br />
terenska vaja, ki<br />
je prilagojena dejanskim razmeram<br />
na terenu. Med predavatelji<br />
so bili predvsem strokovnjaki s<br />
področja kinologije, poleg njih<br />
pa še dva, ki se prav tako ukvarjata<br />
z uporabo službenih psov.<br />
Eva Vratarič je predavala o uporabi<br />
službenih psov <strong>za</strong> odkrivanje<br />
trupel in odorologiji, Adil<br />
Huselja pa je predstavil organi<strong>za</strong>cijo<br />
dela na področju službenih<br />
psov v slovenski policiji in<br />
pomembnost sistemskega reševanja<br />
organi<strong>za</strong>cije in področja<br />
dela. Vodja usposabljanja<br />
Alojz Klančišar, ki je tudi operativni<br />
vodja skupine <strong>za</strong> iskanje<br />
pogrešanih, je izpostavil praktično<br />
uporabnost reševalnih<br />
psov, ki so <strong>za</strong>radi svojih posebnih<br />
lastnosti pri iskanju ljudi na<br />
terenu izjemno učinkoviti in<br />
nenadomestljivi. Prav tako je<br />
poudaril, da je delo vodnikov<br />
reševalcev in njihovih štirinožnih<br />
prijateljev <strong>za</strong>htevno in odgovorno,<br />
<strong>za</strong>to morata biti tako<br />
vodnik kot reševalni pes ustrezno<br />
pripravljena na <strong>za</strong>htevne<br />
naloge na različnih terenih in v<br />
različnih vremenskih razmerah.<br />
Opozoril pa je tudi na nujnost<br />
sistemskih rešitev na področju<br />
delovanja vodnikov reševalnih<br />
psov in tudi sodelovanja s policisti<br />
pri iskalnih akcijah.<br />
Usposabljanje v policijskem<br />
vadbenem centru je tudi potrditev<br />
dobrega sodelovanja med<br />
policijo in Enoto reševalnih psov,<br />
ki je sicer določeno v sporazumu<br />
o sodelovanju, nenehno pa se<br />
potrjuje tudi s skupnim delom<br />
pri iskalnih akcijah pogrešanih<br />
oseb.<br />
Besedilo in foto: Adil Huselja<br />
50<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
EDUCATION, TRAINING, ADVANCED TRAINING<br />
STROKOVNI POSVET O UPORABI SLUŽBENIH PSOV<br />
V <strong>za</strong>četku novembra je na Policijski<br />
akademiji v Tacnu potekal strokovni<br />
posvet Uporaba službenih psov. Posveta<br />
so se poleg 22 avtorjev referatov<br />
udeležili vodniki službenih psov<br />
– vodje praktične vadbe, vodje enot<br />
vodnikov službenih psov, policijski<br />
inšpektorji, predstavniki nekaterih<br />
strokovnih služb ter predstavniki zunanjih<br />
institucij, in sicer Kinološke<br />
zveze Slovenije, Uprave <strong>za</strong> izvrševanje<br />
kazenskih sankcij, Enote reševalnih<br />
psov Slovenije, Slovenske vojske,<br />
Carinske uprave, Lovske zveze Slovenije<br />
in drugih organi<strong>za</strong>cij, ki se ukvarjajo<br />
s psi oziroma kinologijo.<br />
Posveta se je udeležil tudi generalni<br />
direktor policije Janko Goršek, ki je v<br />
nagovoru izpostavil pomembno vlogo<br />
vodnikov in službenih psov pri opravljanju<br />
policijskih nalog. Dotaknil se je<br />
tudi aktualnih dogodkov in poudaril<br />
prispevek vodnikov s službenimi psi pri<br />
aretaciji dveh osumljencev bombnega<br />
napada. Poleg operativne učinkovitosti<br />
je pohvalil tudi delo vodnikov in njihovih<br />
štirinožnih partnerjev pri preventivnih<br />
in promocijskih dejavnostih ter<br />
<strong>za</strong>gotovil, da si bo še naprej pri<strong>za</strong>deval<br />
<strong>za</strong> izboljševanje razmer <strong>za</strong> strokovno in<br />
učinkovito delo.<br />
Na posvetu so poudarili pomen<br />
dosedanjega dela oddelka <strong>za</strong> šolanje<br />
službenih psov (OŠSP), ki že več kot šestdeset<br />
let uspešno usposablja vodnike<br />
in šola pse <strong>za</strong> opravljanje policijskih nalog.<br />
Šola je s strokovnim in pri<strong>za</strong>devnim<br />
delom pomembno vplivala na razvoj<br />
kinologije v Sloveniji ter pridobila ugled,<br />
ki ga ima še danes v domači in tuji<br />
kinološki javnosti. Program posveta je<br />
bil <strong>za</strong>radi pestre in strokovne tematike<br />
referatov zelo poučen in <strong>za</strong>nimiv <strong>za</strong> vse<br />
udeležence. Svoje referate so predstavili<br />
naslednji avtorji:<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
Adil Huselja: Nujnost sistemskih ukrepov<br />
<strong>za</strong> učinkovito uporabo službenih psov<br />
Kot glavni koordinator <strong>za</strong> področje dela<br />
službenih živali v policiji je izpostavil nujnost<br />
sistemskih ukrepov na področju organi<strong>za</strong>cije<br />
dela vodnikov službenih psov in<br />
sistemske rešitve, ki jih je slovenska policija<br />
uvedla v <strong>za</strong>dnjih desetih letih <strong>za</strong> izboljšanje<br />
delovnih razmer in večjo učinkovitost vodnikov<br />
s službenimi psi.<br />
Jože Vidic: Pes v sodobnem svetu<br />
Nekdanji vodja OŠSP in uveljavljeni kinolog<br />
je predstavil pomen in vlogo psa v sodobnem<br />
svetu, ki se je iz nekoč gospodarsko<br />
koristne živali razvil predvsem v človekovega<br />
družabnika in spremljevalca. Primerjal<br />
je tudi stanje in odnos do psa v Sloveniji in<br />
drugih evropskih državah ter usmeritve pri<br />
vzreji in uporabi posameznih pasem. Jože<br />
Vidic je pred kratkim izdal knjigo Življenje s<br />
psom, ki velja kot prvi slovenski priročnik <strong>za</strong><br />
lastnike psov.<br />
Marko Medvešek: Profil službenega psa<br />
policije<br />
Vodja OŠSP je kot izkušen vodnik in inštruktor<br />
predstavil profil službenega psa in<br />
opozoril na problematiko, s katero se pri<br />
<strong>za</strong>gotavljanju <strong>za</strong>dostnega števila ustreznih<br />
psov <strong>za</strong> potrebe policije soočajo tako<br />
v OŠSP kot tudi drugih tovrstnih centrih v<br />
Evropi. S predlogom o ponovni uvedbi lastne<br />
vzreje je naka<strong>za</strong>l na možnost dolgoročne<br />
rešitve te težave.<br />
Vlado Gerbec: Reševalni psi nekoč in danes<br />
Kinološki sodnik in eden od <strong>za</strong>četnikov<br />
organiziranega šolanja reševalnih psov je<br />
orisal zgodovinski pregled šolanja in uporabe<br />
reševalnih psov v svetu in pri nas; stanje<br />
in organiziranost enot reševalnih psov pred<br />
slovensko osamosvojitvo in po njej ter današnji<br />
sistem vključevanja reševalnih psov v<br />
sistem <strong>za</strong>ščite in reševanja.<br />
Stanislav Čurič: Obramba in napad z nagobčnikom<br />
Dolgoletni vodnik in inštruktor je zelo<br />
nazorno predstavil obrambo in napad<br />
službenega psa z nagobčnikom od šolanja<br />
do praktične uporabe pri opravljanju policijskih<br />
nalog. Predstavitev šolanja je potrdila,<br />
da je to ena izmed najtežjih disciplin pri<br />
šolanju psa.<br />
Eva Vratarič: Odkrivanje orožja in trupel s<br />
pomočjo službenega psa in odorologija<br />
Avtorica je naka<strong>za</strong>la možnosti uporabe<br />
službenih psov pri odkrivanju orožja in<br />
trupel, kot jih uporabljajo nekatere druge<br />
policije.<br />
Vid Jakop, Zvonko Galun: Psi iskalci in<br />
njihovi vodniki<br />
Vodnika službenih psov <strong>za</strong> odkrivanje<br />
prepovedanih drog sta opozorila na delovno<br />
problematiko vodnikov službenih psov<br />
<strong>za</strong> odkrivanje prepovedanih drog ter osnovne<br />
tendence, ki vplivajo na delo med vodnikom<br />
in psom.<br />
Marjan Gselman: Zakaj lovimo z lovskimi<br />
psi<br />
Predsednik komisije <strong>za</strong> lovsko kinologijo<br />
pri Lovski zvezi je predstavil področje lovske<br />
kinologije ter uporabnost psov pri lovu. Referat<br />
je bil še toliko bolj <strong>za</strong>nimiv, ker se med<br />
službenimi psi <strong>za</strong> specialistično uporabo<br />
pojavlja vse več psov lovskih pasem.<br />
Matej Tušek: Službeni psi v vojaški policiji<br />
Vodnik službenega psa v Slovenski vojski<br />
je predstavil organiziranost in delo vodnikov<br />
službenih psov ter izkušnje vodnikov<br />
službenih psov v mirovnih misijah v Afganistanu<br />
in na Kosovu.<br />
Breda Kralj: Masaža psov<br />
Terapevtka in avtorica knjige Masaža<br />
psov je poudarila pomen masaže psa <strong>za</strong><br />
njegovo počutje, zdravje ter fizične in psi-<br />
51
IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, IZPOPOLNJEVANJE<br />
VArNOST<br />
hične sposobnosti <strong>za</strong> delo, kar je še posebej<br />
pomembno <strong>za</strong> službene pse, ki so pri<br />
svojem delu izpostavljeni številnim stresnim<br />
dejavnikom.<br />
Franc Novak, Ervin Godunc: Uporaba<br />
službenih psov policije na PP VSP Ljubljana<br />
Avtorja sta predstavila svojo enoto, v<br />
nadaljevanju pa rezultate dela in praktično<br />
uporabnost vodnikov službenih psov, še<br />
posebej na področju vzdrževanja javnega<br />
reda in miru.<br />
Nina Djordjević: Komunikacijski vidiki<br />
uporabe službenih psov pri promociji<br />
policije<br />
Avtorica je predstavila vlogo službe <strong>za</strong><br />
odnose z javnostmi in množičnih medijev<br />
pri komuniciranju policije z njenimi javnostmi<br />
ter izpostavila pomen vodnikov in<br />
službenih psov pri oblikovanju pozitivne<br />
podobe policije. S predstavitvijo teoretičnih<br />
izhodišč ter primerov dobre in slabe<br />
publicitete je naka<strong>za</strong>la na možne rešitve in<br />
smernice <strong>za</strong> nadaljnje delo.<br />
Med udeleženci strokovnega posveta<br />
je bil tudi priznani kinolog Miroslav Zidar,<br />
ki je bil presenečen nad visoko strokovno<br />
ravnijo prispevkov, katerih rdeča nit je bil<br />
poudarek na upoštevanju, razumevanju in<br />
spoštovanju psa kot živega bitja.<br />
Posvet je bil <strong>za</strong>ključen z željo in sklepom<br />
vseh udeležencev, da se tovrstni posvet<br />
organizira tudi naslednje leto. Predstavljeni<br />
referati bodo še z drugimi desetimi objavljeni<br />
v zborniku.<br />
Besedilo: Adil Huselja in Nina Djordjević<br />
Foto: Nina Djordjević<br />
USPOSABLJANJE POLICISTOV GORSKE ENOTE IZ ŠESTIH PU<br />
Na območju PU Slovenj Gradec je bilo konec septembra <strong>za</strong><br />
pripadnike gorske enote organizirano usposabljanje, ki so<br />
se ga udeležili policisti iz policijskih uprav Slovenj Gradec,<br />
Celje in Maribor.<br />
Policisti so se po jutranjem zboru odpravili do ple<strong>za</strong>lišča na<br />
Selah pri Slovenj Gradcu, ki ga alpinisti, gorski reševalci in drugi<br />
uporabljajo <strong>za</strong> vadbo ple<strong>za</strong>nja v skalovju. Tam so se po programu<br />
urili v ple<strong>za</strong>nju v navezi in spuščanju ob vrvi, vadili pa so<br />
52<br />
tudi spremljanje reševalnih nosil UT 2000 ob steni. Udeleženci<br />
so tako obnovili, utrdili in nadgradili znanje, ki ga potrebujejo<br />
pri obravnavi gorskih nesreč in drugih dejavnostih v gorah.<br />
Za policiste iz policijskih uprav Nova Gorica, Kranj in Ljubljana<br />
je podobno usposabljanje bilo v <strong>za</strong>četku novembra, in<br />
sicer na območju PU Nova Gorica.<br />
V novem gorniškem učnem centru v Tolminu so policisti<br />
najprej obnovili znanje prve pomoči. Obnovili so postopke <strong>za</strong><br />
imobili<strong>za</strong>cijo ponesrečenca pri različnih poškodbah udov in<br />
hrbtenice, posebno pozornost pa so namenili tehnični opremi,<br />
ki se uporablja pri reševanju s helikopterjem. Med drugim<br />
so spoznali delo z avtomatskim defibrilatorjem, ki se uporablja<br />
ob srčnem <strong>za</strong>stoju.<br />
V t. i. ple<strong>za</strong>lnem vrtcu pri vasi Čiginj pa je potekalo usposabljanje<br />
<strong>za</strong> uporabo različnih alpinističnih tehnik, kot so izdelava<br />
sidrišča in vrvnih ograj, varovanje in delo na sidrišču, spuščanje<br />
reševalca in ponesrečene osebe s pomočjo desonderja,<br />
<strong>za</strong>vore na vponki, osmice in druge tehnike.<br />
Po usposabljanju so se policisti poslovili od dolgoletnega<br />
pripadnika gorske policijske enote Miljka Lesjaka, ki je bil v njej<br />
vse od njene ustanovitve, sicer pa je delal na tolminski policijski<br />
postaji. Sodelavci so mu izročili darilo v spomin na policijsko<br />
gorsko enoto.<br />
Besedilo: Dean Božnik, Peter Pungartnik<br />
Foto: PPE GE PU Nova Gorica in<br />
PU Slovenj Gradec<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
Na Gmajnicah v Ljubljani<br />
se je avgusta <strong>za</strong>čelo usposabljanje<br />
3. generacije<br />
vodnikov službenih psov<br />
<strong>za</strong> splošno uporabo, v katerega<br />
je bilo izbranih pet<br />
kandidatov iz štirih policijskih<br />
uprav. Iz PU Krško<br />
se je tečaja udeležil Peter<br />
Urek, ki mu je bil dodeljen<br />
belgijski ovčar Bagi, Matjaž<br />
Križman, ki je prišel iz<br />
PU Ljubljana, je prav tako<br />
dobil belgijskega ovčarja<br />
Luxa. Tečaja so se udeležili<br />
še Davor Markovič iz PU<br />
Koper, ki mu je bil dodeljen<br />
belgijski ovčar Ajs, ter dva<br />
kandidata iz PU Celje, in<br />
sicer Aleksander Škornik z<br />
nemškim ovčarjem Artom<br />
in Tadej Jakop z belgijskim<br />
ovčarjem Billyjem.<br />
Vodenje tečaja sta prevzela<br />
strokovno usposobljena<br />
in hiperaktivna inštruktorja<br />
Zvone Zorc in Ivan Borko.<br />
Njuna energičnost se je odražala<br />
skozi celotno usposabljanje<br />
in nemalokrat puščala<br />
posledice na kandidatih, seveda<br />
v pozitivnem smislu.<br />
Usposabljanje traja dobrih<br />
pet mesecev, v katerih je<br />
treba predelati <strong>za</strong> 800 ur programa<br />
(od tega skoraj 700 ur<br />
praktičnega dela), <strong>za</strong> kar je<br />
potrebna dobra organi<strong>za</strong>cija,<br />
veliko vloženega truda in<br />
razumevanja tako s strani inštruktorjev,<br />
vodstva šole kot<br />
tudi kandidatov.<br />
Program usposabljanja<br />
obsega osem različnih področij,<br />
in sicer veterino, kinologijo,<br />
šolanje in uporabo<br />
službenega psa, policijska<br />
pooblastila, taktiko uporabe<br />
službenega psa, terensko<br />
usposabljanje, usposabljanje<br />
vodnikov s službenim psom<br />
in markiranje.<br />
Kandidati morajo opraviti<br />
izpite iz veterine, policijskih<br />
pooblastil ter uporabe<br />
službenih psov. Prav tako se<br />
njihovo znanje in delo s službenimi<br />
psi po približno dveh<br />
mesecih usposabljanja preverjata<br />
na vmesnem preizkusu,<br />
nato pa še na končnem.<br />
Delo kandidatov na obeh<br />
preizkusih ocenjuje neodvisna<br />
in strokovna tričlanska<br />
komisija.<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
EDUCATION, TRAINING, ADVANCED TRAINING<br />
OSNOVNI TEČAJ 3. GENERACIJE VODNIKOV SLUŽBENIH<br />
PSOV ZA SPLOŠNO UPORABO<br />
Po uspešno <strong>za</strong>ključenem<br />
usposabljanju <strong>za</strong> vodnika<br />
službenega psa <strong>za</strong> splošno<br />
uporabo so novopečeni vodniki<br />
razporejeni v enote vodnikov<br />
službenih psov tiste<br />
policijske uprave, iz katere so<br />
bili tudi napoteni. Takrat se<br />
pravo delo <strong>za</strong> vodnika <strong>za</strong>četnika<br />
prav<strong>za</strong>prav šele <strong>za</strong>čne.<br />
Med šolanjem službenih psov<br />
in usposabljanjem njihovih<br />
vodnikov poskušajo inštruktorji<br />
predvideti ter pripraviti<br />
službenega psa in vodnika na<br />
možne realne situacije v vsakdanjem<br />
operativnem delu na<br />
terenu. Kakor niti ena intervencija<br />
ni podobna drugi, se<br />
tudi službeni psi med seboj<br />
razlikujejo. Zato mora vsak<br />
vodnik veliko delati s svojim<br />
službenim psom, hkrati pa<br />
tudi z drugimi vodniki, saj se<br />
bo lahko le tako učinkovito<br />
pripravil na vsakdanje izzive<br />
na terenu.<br />
Za dobro delo je nujna<br />
sinergija med vodnikom in<br />
službenim psom, vendar pa<br />
lahko preteče tudi nekaj let,<br />
preden vodnik in službeni<br />
pes postaneta <strong>za</strong>res eno in<br />
se pri delu dopolnjujeta. Delo<br />
vodnikov službenih psov<br />
je <strong>za</strong>htevno, vsekakor pa eno<br />
najlepših in najbolj dinamičnih<br />
oblik dela v policiji.<br />
Peter Urek (službeni pes Bagi),<br />
PU Krško<br />
»Tečaj se mi zdi zelo <strong>za</strong>hteven, saj<br />
moraš biti dobro fizično in psihično<br />
pripravljen. Lahko bi ga podaljšali<br />
<strong>za</strong> kakšen mesec, saj bi tako lažje<br />
odpravili napake pri delu.«<br />
Tadej Jakop (službeni pes Billy),<br />
PU Celje<br />
»Natrpan urnik, vseskozi napetost<br />
glede odpravljanja nepravilnosti<br />
vodnikov ter preizkusi na vsakem<br />
koraku, drugače pa čisto nov pogled<br />
na delo v policiji, ki zna biti, <strong>za</strong><br />
spremembo, na trenutke zelo sproščujoče.<br />
Priporočam.«<br />
Matjaž Križman (službeni pes<br />
Lux), PU Ljubljana<br />
»Glede na to, da sem se odločil <strong>za</strong><br />
delo v policiji <strong>za</strong>to, da bi delal kot<br />
vodnik službenega psa, preživljam<br />
najlepše mesece od <strong>za</strong>četka svoje<br />
policijske kariere.«<br />
Davor Markovič (službeni pes<br />
Ajs), PU Koper<br />
»Delo vodnika s službenim psom se<br />
mi je že od <strong>za</strong>četka zdelo zelo <strong>za</strong>nimivo<br />
in raznovrstno. Da je res pestro,<br />
sem dodobra ugotovil tudi na<br />
tečaju. Zame je to velika sprememba<br />
v življenju v pozitivnem smislu.«<br />
Aleksander Škornik (službeni<br />
pes Art), PU Celje<br />
»Tečaj se mi zdi zelo <strong>za</strong>nimiv, spoznal<br />
sem veliko novih stvari, prav<br />
tako pa sem spremenil pogled na<br />
delo vodnikov, ki je zelo <strong>za</strong>htevno.«<br />
Besedilo in foto: Peter Urek, Tadej<br />
Jakop, Matjaž Križman,<br />
Davor Markovič<br />
in Aleksander Škornik<br />
53
IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, IZPOPOLNJEVANJE<br />
VArNOST<br />
VODNIKA SLUŽBENIH PSOV IZ CARINSKE UPRAVE<br />
STA SE USPOSABLJALA V POLICIJI<br />
Le kdo bi si mislil, da bova s kolegom Primožem oktobra <strong>za</strong>korakala<br />
v šolo. Bilo je vznemirljivo jutro, ko sva vstopila v<br />
prostore oddelka <strong>za</strong> šolanje službenih psov na Gmajnicah.<br />
Tam sva bila že velikokrat, pa vendar je bilo tokrat drugače,<br />
saj sva prišla kot učenca z nalogo, da postaneva dobra učitelja.<br />
Sliši se malce <strong>za</strong>pleteno, pa vendar je bilo točno tako.<br />
Izbrana sva bila kot primerna kandidata <strong>za</strong> vodji praktične<br />
vadbe službenih psov <strong>za</strong> specialistično uporabo. Odgovornost<br />
je bila velika in tudi nekaj nervoze je bilo, a sva bila<br />
kljub temu ponosna, da sva bila izbrana. To je bila potrditev<br />
najinega dobrega dela s službenimi psi in uspehov na tekmovanjih<br />
in treningih.<br />
Sprejela sta naju vodja<br />
oddelka <strong>za</strong> šolanje službenih<br />
psov Marko Medvešek in njegov<br />
namestnik Andrej Muhvič,<br />
ki sta nama izrekla dobrodošlico<br />
in pojasnila, kako bo potekalo<br />
najino več kot dvomesečno<br />
izobraževanje. Srečala<br />
sva se tudi s starimi znanci,<br />
inštruktorji Marjanom Levstikom,<br />
Igorjem Parežnikom in<br />
Markom Štritofom. In potem<br />
Potem je sledilo tisto najbolj<br />
<strong>za</strong>nimivo. Srečanje z najinima<br />
pasjima učencema. Meni<br />
je bila dodeljena simpatična,<br />
resna punca, s še bolj simpatičnim<br />
imenom Cake (ang. torta).<br />
Psička je belgijska ovčarka.<br />
Če odmislim, da sem imel do<br />
te pasme iz upravičenega razloga<br />
(ugri<strong>za</strong> službenega psa)<br />
odnos, ki se mu brez težave<br />
lahko reče »rešpekt«, je bilo<br />
najino medsebojno spoznavanje<br />
prav<strong>za</strong>prav zelo dobro.<br />
Primožu pa je bil kot priznanemu<br />
strokovnjaku <strong>za</strong> lovske<br />
pasme dodeljen Don, nemški<br />
ptičar.<br />
Najini dnevi so bili popolnoma<br />
posvečeni psom, <strong>za</strong>čenši<br />
z jutranjim čiščenjem pasjih<br />
prostorov, oskrbo psov in seveda<br />
z veliko, veliko treningov.<br />
Treningov nismo opravljali<br />
samo v centru Gmajnice,<br />
ampak tudi na različnih lokacijah<br />
po vsej Sloveniji. Veliko<br />
nama je bilo znanega, saj sva<br />
že več let vodnika službenih<br />
psov <strong>za</strong> iskanje prepovedanih<br />
drog. Treba pa se je bilo naučiti<br />
tudi dosti novega in uporabnega<br />
<strong>za</strong> naše delo. Cake je<br />
namreč predvidena <strong>za</strong> iskanje<br />
eksploziva in ta vzgoja je <strong>za</strong>htevala<br />
drugačen, meni nov<br />
način dela.<br />
Po dobrih dveh mesecih<br />
trdega, a nadvse <strong>za</strong>nimivega<br />
dela sva 10. decembra zelo<br />
uspešno opravila izpit, ki je<br />
vseboval preiskavo vozil, prostorov,<br />
terena, poslušnost in<br />
premagovanje ovir.<br />
Zadnji dan je bil namenjen<br />
analizi dela, druženju ob skupni<br />
malici in težkemu slovesu od<br />
najinih več kot odličnih učencev<br />
in učiteljev.<br />
Zahvaljujeva se službi, ki<br />
naju je izbrala <strong>za</strong> to specialistično<br />
usposabljanje, še posebej<br />
pa vodstvu ter inštruktorjem<br />
oddelka <strong>za</strong> šolanje službenih<br />
psov na Gmajnicah <strong>za</strong> njihove<br />
dragocene nasvete in visoko<br />
strokovno delo.<br />
Besedilo in foto: Andrej Lesjak,<br />
Carinska uprava RZT Celje, in<br />
Primož Glavič, Carinska uprava<br />
RTZ Jesenice<br />
54<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
EDUCATION, TRAINING, ADVANCED TRAINING<br />
SRBSKA MEJNA POLICIJA NA POTI V EU S POMOČJO SLOVENSKIH IZKUŠENJ<br />
Na Kriminalistično-policijski akademiji<br />
v Beogradu se je 10. decembra<br />
uspešno <strong>za</strong>ključilo usposabljanje <strong>za</strong><br />
srbske policiste z naslovom Ustvarjanje<br />
etičnega delovnega okolja, ki<br />
ga je pripravil Center <strong>za</strong> evropsko<br />
prihodnost (CEP) v sodelovanju in na<br />
željo Ministrstva <strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve<br />
Republike Srbije. To je prvo v nizu<br />
usposabljanj in delavnic, ki jih bo CEP<br />
izvedel <strong>za</strong> srbsko policijo.<br />
Projekt je del uradnega razvojnega<br />
sodelovanja Slovenije s Srbijo, pri katerem<br />
sodelujeta ministrstvo <strong>za</strong> <strong>notranje</strong><br />
<strong>za</strong>deve in slovenska policija ter Komisija<br />
<strong>za</strong> preprečevanje korupcije. Zasluge <strong>za</strong><br />
izvedbo projekta ima tudi srbsko veleposlaništvo<br />
v Ljubljani in ministrstvo <strong>za</strong><br />
zunanje <strong>za</strong>deve.<br />
Usposabljanjeje bilo namenjeno vodilnim<br />
srbskim mejnim policistom Dražen<br />
Maravić, direktor Službe <strong>za</strong> mednarodno<br />
sodelovanje in evropske integracije<br />
na srbskem <strong>notranje</strong>m ministrstvu,<br />
je izrazil <strong>za</strong>dovoljstvo z vzpostavitvijo<br />
sodelovanja med srbskim ministrstvom<br />
<strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve in CEP ter poudaril,<br />
da je to enkratna priložnost <strong>za</strong> prenos<br />
slovenskih praks pri krepitvi usposobljenosti<br />
srbske policije. Hkrati se je <strong>za</strong>hvalil<br />
CEP-u <strong>za</strong> podporo Srbiji pri približevanju<br />
članstvu v Evropski uniji.<br />
Andreja Dolničar Jeraj, programska<br />
direktorica CEP-a, je dodala, da slovenski<br />
mejni policisti in strokovnjaki iz Policijske<br />
akademije ter komisije <strong>za</strong> preprečevanje<br />
korupcije v Beograd niso prišli<br />
<strong>za</strong>to, da bi udeležencem posredovali<br />
teoretična znanja, ampak da bi izmenjali<br />
praktične izkušnje ter pozornost usmerili<br />
predvsem na konkretne rešitve in dejavnosti<br />
<strong>za</strong> ustvarjanje etičnega delovnega<br />
okolja, ki jih lahko kot komandirji mejnih<br />
policijskih postaj izvajajo v okviru protikorupcijske<br />
preventivne dejavnosti.<br />
Komandirji kot upravljavci kadrov lahko<br />
veliko naredijo pri spodbujanju etičnega<br />
delovanja in krepitvi integritete.<br />
Opisano usposabljanje je dober primer,<br />
kako je treba svoj čas in pozornost<br />
posvetiti upravljanju s policisti in policijsko<br />
postajo z drugačnega vidika ter pri<br />
vsakodnevnem delu nameniti poseben<br />
poudarek etiki in motiviranju uslužbencev<br />
<strong>za</strong> preprečevanje korupcije. Program<br />
dela je zelo praktično naravnan in<br />
pripravljen po meri srbske mejne policije,<br />
poleg tega pa je tudi oblikovan tako,<br />
da <strong>za</strong>hteva visoko stopnjo interakcije in<br />
sodelovanje vseh udeležencev.<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
Anton Štubljar, vodja oddelka <strong>za</strong><br />
državno mejo in tujce na novomeški<br />
policijski upravi, Bojan Tomc, namestnik<br />
komandirja PMP Metlika, in<br />
Stanislav Švajger, vodja izmene na tej<br />
postaji, so se v svojih delavnicah osredotočili<br />
na pozitivno delovno klimo, ki<br />
je predpogoj <strong>za</strong> uspešno in učinkovito<br />
opravljanje dela. Predstavili so najpomembnejše<br />
naloge in vodstvene sposobnosti<br />
komandirjev pri ustvarjanju<br />
pozitivne delovne klime, pri čemer ima<br />
po njihovem mnenju pomembno vlogo<br />
stimulacija, tako materialna kot tudi<br />
nematerialna.<br />
V nadaljevanju so predstavili prednosti<br />
in slabosti slovenskega kariernega<br />
sistema v primerjavi s srbskim in<br />
izpostavili letni razgovor ter letno delovno<br />
oceno kot dva izmed najpomembnejših<br />
elementov. Udeleženci so v okviru<br />
delavnic, ki jih je v kontekst postavil<br />
Brane Novak iz PA, diskutirali o etiki,<br />
morali, vrednotah in pomenu komuniciranja<br />
ter obravnavane teme uporabili<br />
v praktično <strong>za</strong>stavljenih nalogah.<br />
Udeleženci so s pomočjo delavnic<br />
prišli do nekaterih pomembnih <strong>za</strong>ključkov,<br />
ki jim bodo pomagali pri njihovem<br />
delu s policisti in ustvarjanju etičnega<br />
delovnega okolja. Usposabljanju so se<br />
pridružili še strokovnjaki iz Komisije <strong>za</strong><br />
preprečevanje korupcije.<br />
Za boj proti korupciji je najpomembnejša<br />
integriteta policijskih enot, je<br />
poudaril Bečir Kečanović, pri čemer je<br />
uporaba integritetnega načrta koristen<br />
pripomoček. Ker se izzivi med posameznimi<br />
enotami razlikujejo, je pomembno,<br />
da vsaka policijska enota izdela svoj načrt<br />
integritete. Prav <strong>za</strong>to je bila delavnica<br />
namenjena tudi izdelavi načrta integritete.<br />
Kot opora pri delu je bil prika<strong>za</strong>n<br />
praktičen primer predhodne ocene tveganja<br />
mejnega prehoda Batrovci, ki sta<br />
ga pripravili Simona Stanter in Sandra<br />
Blagojević.<br />
Zaključku usposabljanja in podelitvi certifikatov je prisostvoval tudi Bojan<br />
Lunežnik, policijski ataše na slovenskem veleposlaništvu v Beogradu.<br />
Po prvih ocenah je bilo usposabljanje več kot uspešno in predstavlja<br />
pomemben korak h krepitvi zmogljivosti pri ustvarjanju etičnega delovnega<br />
okolja v srbski policiji, saj je bila v tokratni delavnici ena tretjina<br />
najvišjega vodilnega kadra na mejnih policijskih postajah v Srbiji. Program<br />
se bo nadaljeval tudi v letu 2010, ko se bodo usposabljale tudi druge<br />
veje tamkajšnje policije.<br />
55
IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, IZPOPOLNJEVANJE<br />
VArNOST<br />
SLOVENSKA POLICISTA SODELOVALA NA USPOSABLJANJU UNPOC<br />
Pri Pulju na Hrvaškem je med 21. septembrom in 2. oktobrom potekalo mednarodno<br />
usposabljanje policistov <strong>za</strong> delo v mirovnih misijah Združenih narodov.<br />
Na usposabljanju, imenovanem UNPOC (v angl. United Nations Policeofficers<br />
Course), sva sodelovala tudi Matjaž Mravlja iz Policijske akademije kot predavatelj<br />
in Janko Taurer iz koprske postaje prometne policije kot udeleženec.<br />
Poleg naju so se usposabljanja udeležili<br />
tudi policisti in inštruktorji iz Hrvaške,<br />
Litve, Iraka, Črne gore, Madžarske,<br />
Nemčije, Belgije in Švedske ter Bosne in<br />
Hercegovine.<br />
Teoretični del usposabljanja je potekal<br />
v Valbandonu blizu Pulja, praktični<br />
del z <strong>za</strong>ključno vajo pa na Grimaldi v<br />
osrčju Istre. Udeleženci so pri tem dobili<br />
znanje, ki ga bodo potrebovali pri svo-<br />
jem delu v misijah Združenih narodov,<br />
kamor bodo v kratkem napoteni.<br />
Zaključne vaje se je udeležilo večje<br />
število predstavnikov tujih policij in<br />
medijev. Iz Slovenije sta se vaje udeležila<br />
Aleš Grudnik in Marko Rode, oba iz službe<br />
generalnega direktorja policije.<br />
Hrvaški organi<strong>za</strong>torji so <strong>za</strong>htevno<br />
usposabljanje, ki je dalo policistom res<br />
veliko znanja, zelo dobro speljali.<br />
Preizkus terenske vožnje je potekal<br />
na vojaškem poligonu Lindar. Posebno<br />
doživetje je bila vožnja vozila z ročnim<br />
menjalnikom <strong>za</strong> policista iz Iraka, kjer<br />
uporabljajo vozila z avtomatskim menjalnikom.<br />
Iraški policist je vaje kljub temu<br />
dobro opravil.<br />
Vaje so od policistov <strong>za</strong>htevale obilico<br />
znanja in potrpljenja pri delu. Vse so<br />
izvedli hrvaški inštruktorji, ki imajo <strong>za</strong><br />
sabo delo v misijah. Primer je prometna<br />
nesreča, ko je vozilo <strong>za</strong>peljalo na minsko<br />
polje. Sicer ni bilo označeno z napisi,<br />
vendar so morali policisti prepoznati<br />
označbe, ki jih v takih primerih izdelajo<br />
lokalni prebivalci.<br />
Drug primer je bil, ko so policisti<br />
morali ukrepati v primeru »samovolje«<br />
in neupoštevanja človekovih pravic komandirja<br />
policijske postaje. Vsi primeri<br />
so od policistov <strong>za</strong>htevali, da pokažejo<br />
pogajalska znanja in komunikacijske<br />
veščine.<br />
Besedilo in foto: Matjaž Mravlja,<br />
Janko Taurer<br />
56<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
EDUCATION, TRAINING, ADVANCED TRAINING<br />
USPOSABLJANJE ZA OPAZOVANJE DRŽAVNE MEJE<br />
Med 9. in 11. septembrom je UUP v centru <strong>za</strong> oskrbo v Gotenici<br />
izvedla nadaljevalno usposabljanje <strong>za</strong> opazovanje<br />
državne meje iz helikopterja.<br />
Usposabljanja se je udeležilo 16 policistov iz vseh policijskih<br />
uprav. Usposabljanje sta vodila inšpektorja iz sektorja<br />
mejne policije UUP, sodelovali pa so piloti in letalska tehnika<br />
LPE in inšpektor oddelka <strong>za</strong> izpopolnjevanje in usposabljanje<br />
Gotenica PA.<br />
Na usposabljanju so policisti obnovili in razširili znanje iz<br />
topografije, priprav in načrtovanja opazovanja, uporabe razpoložljive<br />
tehnike, taktike opazovanja državne meje, usmerjanja<br />
pilota in ukrepanja iz helikopterja, izbire primernih krajev<br />
<strong>za</strong> pristanek helikopterja zunaj heliodroma, komuniciranja s<br />
posadko helikopterja in usmerjanja dela policijskih patrulj in<br />
policistov ter varnega vstopanja in izstopanja v različnih položajih<br />
helikopterja.<br />
Zadnji dan usposabljanja so izvedli vajo s helikopterjem<br />
Eurocopter EC-135, ki je namenjen in opremljen <strong>za</strong> nadzor državne<br />
meje. V helikopterju sta bila dva policista v vlogi opazovalcev,<br />
na tleh pa policijski patrulji in policisti, ki so bili v vlogi<br />
ilegalnih prebežnikov. Ob namišljeni črti, ki je predstavljala<br />
državno mejo, so izvedli več različnih scenarijev ukrepanja policistov<br />
v primeru prehoda ilegalnih prebežnikov čez državno<br />
mejo<br />
Po končanem usposabljanju so udeleženci izrazili <strong>za</strong>dovoljstvo<br />
nad izvedenim usposabljanjem in željo, da bi bilo tovrstnih<br />
usposabljanj več.<br />
Besedilo: Branko Viher<br />
Foto: Jernej Gosenar<br />
SREČANJE POTAPLJAČEV<br />
PPoP Koper je tako kot lani organizirala potop, ki je bil odlična<br />
priložnost <strong>za</strong> spoznavanje lepot slovenskega podmorskega<br />
sveta, hkrati pa tudi priložnost <strong>za</strong> izmenjavo izkušenj in<br />
druženje potapljačev poklicnih enot Severnega Jadrana.<br />
Oktobra je lepo sobotno<br />
dopoldne v Fieso privabilo<br />
75 udeležencev iz Slovenije,<br />
in sicer iz pomorske policije<br />
in Specialne enote, koprske<br />
gasilske brigade, civilne <strong>za</strong>ščite<br />
in iz treh reševalnih postaj<br />
Podvodne reševalne službe<br />
Slovenije, ki so se potopu pridružili<br />
letos. Poleg njih so se<br />
potopa udeležili tudi predstavniki<br />
italijanske policije,<br />
italijanski gasilci in karabinjerji.<br />
Direktor PU Koper Božidar<br />
Štemberger, komandir PPoP<br />
Koper Zlatko Dolič in predsednik<br />
Slovenske potapljaške<br />
zveze, dr. Mitja Slavinec so<br />
poudarili pomen dobrega sodelovanja<br />
med poklicnimi in<br />
prostovoljnimi enotami, saj se<br />
na ta način lepo dopolnjujejo<br />
dobra opremljenost in psihofizična<br />
pripravljenost poklicnih<br />
potapljačev ter izkušnje in številčnost<br />
prostovoljcev.<br />
Srečanje je imelo tudi izobraževalni<br />
del, kjer so bile<br />
predstavljene osnove tehničnega<br />
in trimix potapljanja. Tudi<br />
potop je bil nekaj posebnega,<br />
saj je bil ob tehnični podpori<br />
SE in snemanju preko videokonferenčne<br />
projekcije tudi<br />
neposredno predvajan gledalcem<br />
na obali.<br />
Organi<strong>za</strong>torji si <strong>za</strong>služijo<br />
pohvalo <strong>za</strong> <strong>za</strong> izviren poziv k<br />
sodelovanju in izmenjavi izkušenj.<br />
Tovrstna srečanja povezujejo<br />
ne glede na državne meje<br />
in formalni status potapljačev,<br />
ki smo se pripravljeni podati<br />
pod vodo in pomagati vsem, ki<br />
našo pomoč potrebujejo.<br />
Besedilo: Marko Kastelic<br />
Foto: PU Koper in Milan Tomažin<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
57
IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, IZPOPOLNJEVANJE<br />
NA KOROŠKEM SO SE USPOSABLJALI<br />
POMOŽNI POLICISTI<br />
Na PU Slovenj Gradec je 3. oktobra potekalo nadaljevalno<br />
usposabljanje pomožnih policistov.<br />
Usposabljanje je načrtoval policijski inšpektor v sektorju uniformirane<br />
policije Elvedin Kerič. Pomožne policiste so po prihodu v<br />
matične policijske enote sprejeli vodje: na PU Slovenj Gradec jih je<br />
sprejel vodja OKC, na policijskih postajah pa komandirji ali njihovi<br />
pomočniki. Ti so najprej predstavili varnostno problematiko in jih<br />
seznanili z novostmi. Pred odhodom na teren so pregledali njihovo<br />
opremo in urejenost. Pomožne policiste PU Slovenj Gradec je<br />
vodil Branko Slivnik, vodja posebne policijske enote v upravi.<br />
EVAKUACIJSKA VAJA NA<br />
PU MURSKA SOBOTA<br />
VArNOST<br />
Usposabljanje je bilo v lepem vremenu, kar v preteklosti ni bilo<br />
tako zelo pogosto. Praktični postopek in vaje v streljanju so bile<br />
na strelišču Žančani pri Slovenj Gradcu, vodil pa jih je policijski inšpektor<br />
Janez Rotovnik.<br />
Usposabljanje s področja policijskih pooblastil v Vadbenem<br />
centru Vič je vodil policijski inšpektor Miro Zupanc. Pomagala sta<br />
mu pomočnik komandirja PP Ravne na Koroškem Dimitrij Gaberšek,<br />
ki je predstavil policijska pooblastila ter oborožitev in prisilna<br />
sredstva v policiji, in pomočnik komandirja PPP Slovenj Gradec Boris<br />
Šmid, ki je predstavil praktični postopek <strong>za</strong> ugotavljanje identitete,<br />
varnostni pregled oseb, postopek vklepanja in ve<strong>za</strong>nja ter<br />
tipe policijskih postopkov z varnostnega vidika.<br />
Usposabljanje pomožnih policistov je nadzoroval višji policijski<br />
inšpektor v upravi uniformirane policije GPU Božidar John Željko,<br />
ki je usposabljanje pozitivno ocenil.<br />
Besedilo: Branko Slivnik<br />
Foto: PU Slovenj Gradec<br />
PU Murska Sobota je 20. oktobra, v mesecu požarne varnosti,<br />
izvedla evakuacijsko vajo, v kateri so poleg <strong>za</strong>poslenih v<br />
upravi sodelovali tudi gasilci PGD Murska Sobota. Z vajo so<br />
želeli preveriti, kako hitro lahko <strong>za</strong>posleni v primeru požara<br />
varno <strong>za</strong>pustijo objekt.<br />
Navodila pred odhodom na strelišče<br />
Med vajo v streljanju z dolgocevnim orožjem<br />
Po scenariju vaje je v kuhinji<br />
izbruhnil požar, ki je <strong>za</strong>jel<br />
tudi bližnje prostore. Ker <strong>za</strong>posleni<br />
požara niso uspeli pogasiti<br />
z ročnimi gasilnimi aparati,<br />
požar pa se je nenadzorovano<br />
širil, so <strong>za</strong>posleni <strong>za</strong>pustili gorečo<br />
stavbo. Nekateri v četrtem<br />
nadstropju se <strong>za</strong>radi ognja<br />
in gostega dima niso uspeli<br />
odstraniti, <strong>za</strong>to so se umaknili<br />
na streho stavbe.<br />
Operativno-komunikacijski<br />
center je na pomoč poklical soboške<br />
gasilce, ki so v zelo kratkem<br />
reakcijskem času z dvema<br />
gasilskima voziloma prišli na<br />
kraj »požara«. Gasilci so po lestvi<br />
na gasilskem avtomobilu<br />
rešili vse <strong>za</strong>poslene s strehe in<br />
»ogenj« pogasili.<br />
Anali<strong>za</strong> je poka<strong>za</strong>la, da je<br />
bila evakuacijska vaja uspešna,<br />
saj je <strong>za</strong>dnji <strong>za</strong>posleni »gorečo«<br />
stavbo <strong>za</strong>pustil v treh<br />
minutah.<br />
Besedilo in foto: PU Murska Sobota<br />
58<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
EDUCATION, TRAINING, ADVANCED TRAINING<br />
USPOSABLJANJE ZA UČINKOVITO<br />
INTEGRIRANJE NAČELA ENAKOSTI<br />
SPOLOV V POLITIKE<br />
V sodelovanju z Uradom Vlade RS <strong>za</strong> enake možnosti<br />
je 7. oktobra v PA potekalo usposabljanje <strong>za</strong><br />
učinkovito integriranje načela enakosti spolov v<br />
politike.<br />
Udeležile so se ga članice posvetovalnega telesa<br />
<strong>za</strong> integracijo načela enakosti spolov v ministrstvu <strong>za</strong><br />
<strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve z organoma v sestavi ter predstavnik<br />
in predstavnice notranjih organi<strong>za</strong>cijskih enot ministrstva<br />
<strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve in obeh organov, ki v okviru<br />
svojih delovnih področij sodelujejo pri integraciji<br />
načela enakosti spolov v politike in strategije spodbujanja<br />
enakosti spolov.<br />
Udeležence je pozdravila namestnica generalnega<br />
direktorja policije mag. Tatjana Bobnar, ki je do<br />
nedavnega opravljala tudi nalogo koordinatorice <strong>za</strong><br />
enake možnosti <strong>za</strong> policijo (namestnica koordinatorice<br />
<strong>za</strong> enake možnosti je od 1. oktobra 2009 Martina<br />
Stergar, policijska inšpektorica na PU Ljubljana).<br />
Kot <strong>za</strong>nimivo naključje je omenila, da je bil prvi<br />
posvet na temo enakosti spolov v MNZ in policiji<br />
organiziran prav 24. novembra 2008, na dan, ko je<br />
mandat ministrice <strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve nastopila Katarina<br />
Kresal, in izrazila <strong>za</strong>dovoljstvo, ker se dejavnosti<br />
na področju integracije enakih možnosti v ministrstvu<br />
<strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve in policiji izvajajo kontinuirano<br />
in se uslužbenci ministrstva ter policije vključujejo<br />
v različne pobude <strong>za</strong> uporabo integracije načela<br />
enakosti spolov.<br />
Program usposabljanja je obsegal tri tematske<br />
sklope. Prvi je bil namenjen seznanitvi s konceptom<br />
spola in načeli enakosti spolov, v drugem delu so se<br />
udeleženci seznanili s strategijo integracije načela<br />
enakosti spolov, tretji sklop pa je <strong>za</strong>jemal metodo<br />
presoje vpliva na spol.<br />
Prevladujoči način dela je bil, ob predstavitvi nekaterih<br />
<strong>za</strong>konskih izhodišč ter obravnave in izvajanja<br />
tematike v praksi članic Evropske unije, dejavna vključitev<br />
udeležencev v skupinsko obravnavo posameznih<br />
konkretnih primerov ter statističnih podatkov z<br />
delovnega področja ministrstva <strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve<br />
in policije.<br />
Udeleženci usposabljanja so se strinjali, da je treba<br />
enakim možnostim posvečati ustrezno pozornost<br />
v vseh segmentih dela in življenja ter specifičnosti<br />
položaja žensk in moških upoštevati v posameznih<br />
fa<strong>za</strong>h oblikovanja in izvajanja politik.<br />
Besedilo: Marina Vrečar<br />
SODELOVANJE NA KONFERENCI<br />
<strong>Ministrstvo</strong> <strong>za</strong> javno upravo je oktobra na Brdu<br />
organiziralo konferenco Dobre prakse v slovenski<br />
javni upravi 2009. Namen konference je bil predstaviti<br />
posamezne dobre prakse na področju kakovosti<br />
ter posredovati usmeritve <strong>za</strong> nadaljnje delovanje<br />
in razvoj. Konferenca vsako leto predstavi pregled<br />
najaktualnejših dejavnosti na področju kakovosti<br />
tako v Sloveniji kot na evropski ravni in izpostavi<br />
primere dobrega delovanja.<br />
Udeležencem konference sem najprej predstavil<br />
PU Maribor, ki je vodilna uprava v poslovni odličnosti v<br />
policiji. Na mnogih področjih smo najboljši in najuspešnejši,<br />
<strong>za</strong>to smo tudi zgled drugim PU.<br />
V <strong>za</strong>dnjih petih letih smo vsako leto sodelovali na<br />
izboru dobrih praks v policiji in dosegali najvišja mesta.<br />
Prejeli smo nagrade <strong>za</strong> naslednje dobre prakse: Koordinacija<br />
dela komandirjev policijskih postaj v mestu Maribor,<br />
Preiskovanje kaznivih dejanj s področja varstva<br />
okolja, Začasna drugačna organiziranost dežurstva, Indikatorji<br />
merjenja učinkovitost dela, Aplikacija nabava<br />
blaga – spletna trgovina in Aplikacija mobilnost, ki sem<br />
jo predstavil.<br />
Drugi udeleženci konference so predstavili velike in<br />
pomembne (strateške) projekte. Jaz pa sem na konkretnem<br />
primeru doka<strong>za</strong>l, kako pomembne so podrobnosti<br />
v celovitih in <strong>za</strong>pletenih procesih dela policije oz. javne<br />
uprave kot celote, kajti prav v podrobnostih se praviloma<br />
skrivajo težave in ovire. Predstavil sem le en delovni<br />
proces v policiji, in sicer napotitev razpoložljivih<br />
policistov na kraj varnostnega dogodka. Gre <strong>za</strong> ključni<br />
delovni proces, <strong>za</strong> osnovno storitev v naši organi<strong>za</strong>ciji,<br />
ki mora <strong>za</strong>gotavljati učinkovito in kakovostno podporo<br />
operativnemu delu.<br />
Z uporabo aplikacije se odzivni čas OKC skrajša, saj<br />
operater porabi manj časa <strong>za</strong> iskanje razpoložljive patrulje<br />
in <strong>za</strong>to napotitev na varnostni dogodek izvede<br />
hitreje. Operater na <strong>za</strong>slonu namreč v vsakem trenutku<br />
vidi vse razpoložljive patrulje na izbranem območju in<br />
v določenem času, ki jih lahko uporabi <strong>za</strong> pošiljanje na<br />
varnostne dogodke.<br />
V prihodnje bo opisano aplikacijo treba pove<strong>za</strong>ti s<br />
sistemom globalnega določanja položaja (Global Positioning<br />
System – GPS), saj bi tako poleg podatkov o<br />
razpoložljivosti patrulje imeli tudi optični prikaz njenega<br />
nahajanja.<br />
Aplikacija je bila izdelana ter prilagojena potrebam<br />
in sistemu dela na PU Maribor. Brez posebnih težav pa<br />
se jo lahko prilagodi tudi <strong>za</strong> druge policijske uprave.<br />
Besedilo: Mirko Ploj<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
59
IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE, IZPOPOLNJEVANJE<br />
VArNOST<br />
VAJA USPELA,<br />
POŠTNI ROPARJI<br />
PRIJETI<br />
Da bi preverili usposobljenost<br />
in opremljenost pomurskih<br />
policistov ter njihov<br />
odziv ob morebitnem ropu<br />
finančne ustanove, so na območju<br />
PU Murska Sobota 12.<br />
oktobra izvedli operativno<br />
vajo, v kateri so poleg rednih<br />
policijskih patrulj sodelovali<br />
tudi policisti posebne policijske<br />
enote v upravi, policijski<br />
pogajalci in pripadniki specialne<br />
enote.<br />
Policisti so se morali <strong>za</strong> vajo<br />
spopasti z naslednjo situacijo:<br />
rop pošte v Veržeju in pobeg<br />
štirih oboroženih roparjev, pri<br />
čemer naj bi ti <strong>za</strong>jeli tudi talce.<br />
Policisti so na različnih<br />
lokacijah takoj po prejetem<br />
obvestilu o »ropu« postavili<br />
blokade. Prvi avtomobil, v katerem<br />
sta se vozila dva storilca,<br />
so <strong>za</strong>ustavili s stingerjem, sredstvom<br />
<strong>za</strong> prisilno <strong>za</strong>ustavljanje<br />
vozil. Storilca sta sicer stekla v<br />
gozd, a so ju hitro našli in prijeli.<br />
Drugi par »roparjev« se je<br />
s talci <strong>za</strong>tekel v stavbo nekdanjega<br />
Centra <strong>za</strong> tujce v Prosenjakovcih.<br />
Ker se storilca nista<br />
vdala in sta grozila z ubojem<br />
talcev, so se v reševanje krizne<br />
situacije vključili policijski pogajalci.<br />
Ker se tudi po daljšem<br />
pogajanju storilca nista predala,<br />
so v objekt vpadli pripadniki<br />
specialne enote, oba storilca<br />
prijeli in osvobodili talce.<br />
Po prvih ocenah so policisti<br />
PU Murska Sobota dobro<br />
usposobljeni <strong>za</strong> reševanje opisanih<br />
situacij. Več podrobnosti<br />
pa bo poka<strong>za</strong>la natančnejša<br />
anali<strong>za</strong> vaje.<br />
Besedilo in foto: PU Murska Sobota<br />
60<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
Pred dvema letoma smo bili<br />
v Beogradu, lani v Mostarju<br />
in Sarajevu, letos pa smo se<br />
policisti PP Domžale odločili,<br />
da obiščemo Banjaluko.<br />
Na izlet smo se odpravili<br />
<strong>za</strong>dnji septembrski petek, ob<br />
3. uri zjutraj izpred PP Domžale.<br />
Pot nas je čez mejni prehod<br />
Obrežje in nato čez mejna prehoda<br />
v Gradiški vodila v Bosno<br />
in Hercegovino, kamor smo<br />
prispeli po dobrih šestih urah<br />
vožnje.<br />
Najprej smo obiskali narodni<br />
park Ko<strong>za</strong>ra, kjer smo si<br />
ogledali spomenik in muzej,<br />
posvečen znani bitki na Ko<strong>za</strong>ri<br />
(1942. l., mi starejši smo se<br />
o njej še učili), nato pa smo se<br />
odpravili v Banjaluko. Namestili<br />
smo se v zelo urejenem hotelu<br />
Bosna, popoldne pa smo<br />
si z lokalno turistično vodičko<br />
ogledali znamenitosti mesta.<br />
Zvečer smo se odpravili v znano<br />
restavracijo Jezero z dobro<br />
hrano in živo glasbo, bolj željni<br />
<strong>za</strong>bave pa so večer nadaljevali<br />
v mestnih diskotekah.<br />
Sobotni dan smo <strong>za</strong>čeli z<br />
ogledom trapistovskega samostana<br />
Marije Zvezde, nedaleč<br />
od mesta. Nekoč je bil to eden<br />
izmed treh samostanov tega<br />
reda v nekdanji Jugoslaviji, danes<br />
pa je edini še delujoči na<br />
POLICISTI PP DOMŽALE NA IZLETU V BANJALUKI<br />
tem območju, v njem pa sta le<br />
še dva meniha. Njun meniški<br />
red je znan po izdelavi sira trapista,<br />
katerega recept je strogo<br />
varovana skrivnost in ga hranijo<br />
v nekem samostanu v Franciji.<br />
Nadaljevali smo z ogledom<br />
starega dela mesta in se nato<br />
odpravili po kanjonu reke Vrbas<br />
(v kanjonu je potekalo evropsko<br />
prvenstvo v raftingu)<br />
do Krupe. Pri izviru reke smo<br />
si ogledali samostan Krupa in<br />
enajst obnovljenih mlinov na<br />
majhnem območju, njihova<br />
lokacija pa na žalost izgublja<br />
pomen, saj so si lokalni politični<br />
veljaki svoje vile postavili<br />
v neposredno bližino. Del izletnikov<br />
se je vrnil v mesto,<br />
po nakupih, popoldne pa so<br />
si lahko neposredno ogledali<br />
tudi policijsko varovanje zelo<br />
rizične nogometne tekme med<br />
nogometnima kluboma Borac<br />
in Železničar. Manjša skupina<br />
izletnikov je ostala pri izviru,<br />
kjer se je srečala s predstavniki<br />
lokalne policije iz policijskega<br />
oddelka v Krupi. Izmenjali smo<br />
LIFE AND WORK<br />
si skromna darila in se ob obloženi<br />
mizi prijetno pogovarjali.<br />
Mimogrede, plača tamkajšnjega<br />
policista znaša 350 evrov,<br />
osebne opreme pa niso dobili<br />
že več let. Tako so, kar <strong>za</strong>deva<br />
opremo, precej neurejeni.<br />
Šapk, ki so podobne našim, pa<br />
sploh ne nosijo. Nekoliko boljše<br />
stanje je v mestih.<br />
Sobota je kar prehitro minila,<br />
v nedeljo opoldne pa smo se<br />
že vračali proti Sloveniji. Polni<br />
vtisov smo si ob prihodu domov<br />
obljubili, da to ni naš <strong>za</strong>dnji<br />
izlet. Kdo ve, kam nas bo pot<br />
vodila drugo leto.<br />
Banjaluka je z 250.000 prebivalci<br />
drugo največje mesto v<br />
Bosni in Hercegovini. Obenem<br />
je tudi glavno mesto srbske entitete<br />
Republike srbske in največje<br />
mesto Bosanske krajine<br />
ter leži na bregovih reke Vrbas,<br />
ki se izliva v Savo. Mesto je kulturno<br />
in gospodarsko središče<br />
bosanskih Srbov, ki v mestu<br />
predstavljajo kar 90 % prebivalstva.<br />
Zgovoren pa je podatek,<br />
da je v mestu kar sedemkrat<br />
več žensk kot moških.<br />
Besedilo: Rajko Gabrovec<br />
Foto: izletniki<br />
Policijsko veteransko društvo Sever <strong>za</strong><br />
Pomurje je konec septembra <strong>za</strong> svoje<br />
člane organiziralo izlet v Bratislavo.<br />
V lepem poznopoletnem vremenu<br />
nas je odpotovalo sto udeležencev. Ogledali<br />
smo si grajski grič, kjer kraljuje bratislavski<br />
grad z ostanki srednjeveškega<br />
obzidja in mestnih vrat, se sprehodili po<br />
Michalski in Venturski ulici, občudovali<br />
Michalov stolp in se ustavili pred Mo<strong>za</strong>rtovo<br />
palačo.<br />
Občudovali smo sedež Academie Istropolitane,<br />
v kateri sta univerzitetna knjižnica<br />
in palača rodbine Keglevič, ter Martinovo<br />
katedralo, kjer so med turško <strong>za</strong>sedbo<br />
Budimpešte kronali ogrske kralje.<br />
Po kosilu v tipičnem slovaškem pubu<br />
in potepanju po mestu smo se konec<br />
dneva, pred vrnitvijo domov, popeljali še<br />
ob Nežiderskem jezeru (Neusiedler See)<br />
in se sprehodili po dveh očarljivih krajih,<br />
Rustu in Mörbisch am See.<br />
Besedilo: Ciril Magdič<br />
Foto: izletniki<br />
IZLET ČLANOV PVD SEVER ZA POMURJE<br />
V BRATISLAVO<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
61
IZ ŽIVLJENJA IN DELA<br />
VArNOST<br />
UPOKOJIL SE JE BOJAN MATEVŽIČ<br />
V <strong>za</strong>dnjih dneh leta 2009 se je po več<br />
kot tridesetletni karieri v policiji upokojil<br />
vodja službe generalnega direktorja<br />
policije Bojan Matevžič.<br />
Sodelavci, ki smo ga poznali po odličnem<br />
vodenju službe, se ga bomo<br />
spominjali ne le kot dobrega in sposobnega<br />
vodje, temveč predvsem kot dostopnega<br />
in odprtega človeka, ki je bil<br />
vedno pripravljen priskočiti na pomoč. Z<br />
iskrenim posluhom <strong>za</strong> vse težave in želje<br />
sodelavcev, z izjemnim razumevanjem,<br />
dobro voljo in večnim optimizmom je<br />
znal tudi službene naloge in obveznosti<br />
narediti prijetnejše ter spodbuditi timsko<br />
delo in motivirati <strong>za</strong>poslene.<br />
Leta 1976 je končal srednjo šolo <strong>za</strong><br />
miličnike kadete v Tacnu. Med leti 1976<br />
in 1983 je delal kot miličnik in vodja<br />
varnostnega okoliša na PM Ljubljana<br />
Center. Po končanem študiju na Višji<br />
šoli <strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve je med leti 1985<br />
in 1990 opravljal naloge pomočnika in<br />
namestnika komandirja PP Ljubljana<br />
Bežigrad. V tem obdobju je ob delu diplomiral<br />
na Pravni fakulteti v Ljubljani.<br />
V letih 1990–1994 je kot komandir vodil<br />
PP Domžale, <strong>za</strong>tem pa je eno leto vodil<br />
sektor prometne policije na PU Ljubljana.<br />
Od leta 1995 do 1997 je bil vodja<br />
sektorja <strong>za</strong> cestni promet na GPU. Med<br />
leti 1997 in 2006 je opravljal različne naloge<br />
v vodstvu policije, s 15. 6. 2006 pa<br />
je prevzel vodenje službe generalnega<br />
direktorja policije.<br />
To mesto bo zdaj <strong>za</strong>menjal s številnimi<br />
dejavnostmi, kot so poglabljanje<br />
znanja igranja na kitaro, fotografiranje,<br />
ukvarjanje z vnukinjo in pa pomoč hčerki<br />
pri vodenju njene teniške šole.<br />
BERNARD PETANJEK ODŠEL V POKOJ<br />
Dolgoletni komandir PP Rogaška<br />
Slatina Bernard Petanjek se je <strong>za</strong>dnji<br />
decembrski dan upokojil. Komandir,<br />
o katerem lahko govorimo v presežnikih,<br />
je leta 1978, star komaj 24 let,<br />
postal eden najmlajših komandirjev<br />
v zgodovini slovenske policije, pohvali<br />
pa se lahko tudi z najdaljšim<br />
komandirskim stažem. Policijske oddelke<br />
in enote je vodil dobrih 31 let.<br />
Z delom v policiji se je prvič srečal<br />
leta 1971, ko mu je bilo šele 17 let. Z<br />
delom je <strong>za</strong>čel na oddelku milice Rogaška<br />
Slatina. Sedem let kasneje je postal<br />
eden najmlajših komandirjev v zgodovini<br />
slovenske policije, in sicer mu je bil<br />
v vodstvo <strong>za</strong>upan oddelek milice Kozje,<br />
kjer je ostal dve leti.<br />
Leta 1980 je bil premeščen na mesto<br />
komandirja PM Mozirje, kjer je delal pet<br />
let, potem pa ga je pot pripeljala na<strong>za</strong>j v<br />
domače kraje. 1985 je postal komandir<br />
PM Šmarje pri Jelšah, pod okrilje katere<br />
sta takrat sodila še oddelka milice Kozje<br />
in Rogaška Slatina. V Šmarju pri Jelšah<br />
je ostal do leta 1991. Šmarsko policijsko<br />
postajo je vodil tudi v času osamosvojitvene<br />
vojne.<br />
Nato ga je življenjska pot vodila v<br />
Ljubljano, na Višjo šolo <strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve.<br />
Po končanem šolanju leta 1993<br />
je postal komandir PMP Rogatec. Po<br />
62<br />
združitvi te postaje in oddelka policije<br />
Rogaška Slatina pa je leta 1996 postal<br />
komandir PP Rogaška Slatina, ki<br />
jo je uspešno vodil do upokojitve. Po<br />
večletni hudi prostorski stiski in slabih<br />
delovnih razmerah je leta 2008 skupaj<br />
s policisti dočakal preselitev v nove<br />
prostore. Danes je PP Rogaška Slatina<br />
<strong>za</strong>gotovo ena največjih, najlepših in<br />
najsodobneje opremljenih policijskih<br />
postaj v Sloveniji. Od leta 1981 pa vse<br />
do upokojitve je bil Bernard Petanjek<br />
tudi helikopterski opazovalec.<br />
PP Rogaška Slatina se lahko v času<br />
njegovega vodenja pohvali z dobrimi<br />
rezultati na vseh področjih policijskega<br />
dela. Na področju kriminalitete z odlično<br />
preiskanostjo kaznivih dejanj, na<br />
področju prometa pa so še posebej ponosni<br />
na to, da na njihovem območju<br />
dve leti niso obravnavali prometnih nesreč<br />
s smrtnim izidom.<br />
Bernard Petanjek pravi, da so dobri<br />
rezultati tudi plod odličnega sodelovanja<br />
z lokalno skupnostjo, ki ima izjemen<br />
posluh <strong>za</strong> sodelovanje s policijo.<br />
Bernard Petanjek je v dobrih 38 letih<br />
opravljanja policijskega dela dobil mnoga<br />
priznanja, od bronastega, srebrnega<br />
in zlatega znaka policije pa vse do velikega<br />
ščita policije z bronasto zvezdo, ki<br />
ga je prejel <strong>za</strong>dnje leto službovanja ob<br />
dnevu policije.<br />
Kot sam pravi, se bo v naslednjih letih<br />
<strong>za</strong>gotovo lotil kakšnega novega izziva.<br />
Pri tem mu želimo vsaj toliko uspeha<br />
kot pri policijskem delu.<br />
Besedilo: Milena Trbulin<br />
Foto: Zvonko Cirkulan<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
LIFE AND WORK<br />
MIRKO PLOJ IN JAZ<br />
Zima, morda pomlad, je bila<br />
tistega daljnega leta 19-<br />
82, ko je popoldne pozvonilo<br />
in na vhodnih vratih<br />
se je pojavil »rajonski«. Pri<br />
štirinajstih letih sem s strahospoštovanjem<br />
zrl v brkatega<br />
miličnika, ki je prišel<br />
»opravit preverko«, saj sem<br />
se tisto leto vpisal v Kadetsko<br />
šolo <strong>za</strong> miličnike.<br />
Mirko Ploj, tedanji vodja<br />
varnostnega okoliša OM<br />
Tezno v Mariboru, je imel <strong>za</strong><br />
seboj že precej kilometrine.<br />
Po <strong>za</strong>ključeni kadetnici je leta<br />
1974 svojo kariero <strong>za</strong>čel kot<br />
miličnik pripravnik. Do najinega<br />
prvega srečanja je prehodil<br />
pot miličnika, pomočnika<br />
vodje varnostnega okoliša<br />
in vodje varnostnega okoliša<br />
v oddelkih milice Tezno in<br />
Tabor. Že naslednje leto se je<br />
prvič preizkusil v vodenju, saj<br />
je postal komandir PM Lenart,<br />
čez štiri leta pa PM Ruše. Enoto<br />
je vodil tri leta, ko je postal<br />
inšpektor <strong>za</strong> »VEM, PEM in<br />
obrambni načrt« v tedanjem<br />
inšpektoratu milice UNZ Maribor.<br />
Celoten naziv njegovega<br />
tedanjega delovnega mesta<br />
pove, kakšne so bile njegove<br />
naloge in odgovornost v pomembnih<br />
dogodkih nastajajoče<br />
mlade države. To so bila<br />
leta, ko smo miličniki na mejnih<br />
prehodih prvič slišali <strong>za</strong>nj.<br />
Priimek Ploj, ime smo redko<br />
izgovarjali skupaj s priimkom,<br />
se je v našo <strong>za</strong>vest priplazil<br />
kot sinonim <strong>za</strong> strogega inšpektorja<br />
iz uprave. Uprava<br />
sama pa je tedaj pomenila<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
nekaj imaginarnega, skorajda<br />
neresničnega, <strong>za</strong>gotovo pa<br />
nekaj, s čimer ni dobro imeti<br />
opravka. K tej podobi je veliko<br />
prispeval tudi sam, saj so<br />
ga ob obiskih v enoti le redki<br />
videli, da bi se nasmehnil.<br />
Kmalu po tistem, ko sem<br />
po šestih letih »buljenja« v<br />
potne liste postal pomočnik<br />
komandirja nepomembnega<br />
mejnega oddelka, sem prvič<br />
v življenju prisostvoval nekemu<br />
sestanku, ki so mu vsi<br />
poznavalsko pravili strokovni<br />
posvet, meni pa se niti sanjalo<br />
ni, kaj naj tam počnem.<br />
Ploj, ki je vodil posvet, me je<br />
med odmorom »nahrulil«, da<br />
imam (po njegovem) predolge<br />
lase. OK, malce bom spremenil<br />
frizuro in se ga bolj ali<br />
manj spretno izogibal naslednjih<br />
nekaj let, je bil moj načrt.<br />
Ne pa tudi njegov. Zgolj nekaj<br />
mesecev kasneje sem se<br />
moral namreč javiti pri vodji<br />
sektorja <strong>za</strong> cestni promet inšpektorata<br />
policije UNZ Maribor,<br />
Mirku Ploju, ki je to delovno<br />
mesto <strong>za</strong>sedel novembra<br />
1992. Kvaliteten prometnik<br />
postaneš šele po kakšnih petih<br />
letih – približno tako sem si<br />
<strong>za</strong>pomnil njegove besede, ko<br />
me je obvestil, da me premeščajo<br />
na delovno mesto pomočnika<br />
komandirja prometne<br />
policijske postaje. Zdelo se<br />
mi je naduto in šele kasneje,<br />
po približno petih letih, sem<br />
opazil, kako prav je imel. Oh,<br />
gro<strong>za</strong> – ne samo, da bom delal<br />
na delovnem področju, <strong>za</strong><br />
katerega sem se v kadetnici<br />
<strong>za</strong>klinjal, da ga ne bom, in ne<br />
samo, da o cestnem prometu<br />
nisem imel pojma – med vsemi<br />
inšpektorji je bil prav Ploj<br />
prvi prometnik. No ja, napredovanje<br />
je vseeno bilo in višja<br />
plača tudi. In ko sem se končno<br />
privadil na posebnosti dela<br />
na prometni postaji in sem<br />
le uspel malce lažje <strong>za</strong>dihati,<br />
je prišel leta 1996 eden izmed<br />
številnih projektov reorgani<strong>za</strong>cije<br />
in moja enota je bila<br />
ukinjena. Ne samo moja, kar<br />
nekaj nas ni vedelo, kakšna<br />
Direktor PU Maribor Danijel Lorbek in Mirko Ploj<br />
bo naša prihodnost. Spomladi<br />
sem tako moral na razgovor<br />
k načelniku inšpektorata<br />
policije. Že nekaj mesecev je<br />
bil to prav Mirko Ploj.<br />
Sprva sem bil jezen, saj<br />
me je iz prometa poslal na<br />
splošno postajo. Olajševalna<br />
okoliščina je bila, da sem bil<br />
<strong>za</strong>dolžen <strong>za</strong> cestni promet. V<br />
resnici so bila naslednja leta<br />
ena izmed mojih najlepših<br />
let v policiji. Leta 1999 sem<br />
prevzel vodenje referata v tedanjem<br />
uradu načelnika policijske<br />
uprave in najine poti<br />
so se <strong>za</strong>čele vse bolj križati.<br />
»Finiširanje« načrta varovanja<br />
drugega obiska papeža<br />
v Mariboru sva končala v soboto<br />
ob 1.30 zjutraj, po 18<br />
urah skorajda nepretrganega<br />
dela in vsaj polovico tega<br />
časa je moral preživeti ob<br />
zvokih mojih Pearl Jam, Guns<br />
'n' Roses in podobnih. Z ničemer<br />
ni niti naka<strong>za</strong>l, da bi ga<br />
to motilo. Verjamem, da ga<br />
je. Le da on resno jemlje različnost,<br />
drugačnost in tisti de<br />
gustibus non est disputandum.<br />
Novembra 2001 je postal pomočnik<br />
direktorja PU Maribor.<br />
In preselil se je v »naše«<br />
nadstropje. Seveda je prinesel<br />
določene spremembe in<br />
hitro se je vklopil v specifičen<br />
način dela. Sprva nas je vedno<br />
znova »moril« s takšnimi in<br />
drugačnimi projekti, a smo se<br />
nekako ujeli. Njegova pregovorna<br />
strogost, ali pa je to bila<br />
le skrajna profesionalnost,<br />
ki je mi nismo prepoznali, se<br />
je polagoma omehčala. Ugotovili<br />
smo, da se zna ne samo<br />
nasmehniti, ampak tudi, da je<br />
prav <strong>za</strong>baven človek s specifičnim,<br />
prav sproščajočim humorjem.<br />
Poka<strong>za</strong>l nam je, da<br />
ceni naše znanje in spoštuje<br />
profesionalnost. V resnici sem<br />
ga le enkrat videl jeznega.<br />
Zadnje leto sva postala še<br />
tesnejša sodelavca, saj sem se<br />
pridružil ožjemu strokovnemu<br />
kolegiju direktorja policijske<br />
uprave. Vsako jutro sem<br />
tako z ramo ob rami sodeloval<br />
pri odločitvah policijske<br />
uprave s človekom, s katerim<br />
je policija pred 27 leti vstopila<br />
v moje življenje. Spoznal sem,<br />
da Mirka Ploja od običajnega<br />
človeka loči predanost poklicu.<br />
Zanj policija ni zgolj služba,<br />
on ji pripada. Zato me je<br />
presenetila njegova napoved,<br />
da se bo po 35 letih dela v policiji<br />
upokojil. Nekako navadili<br />
smo se, da je Ploj vedno tu.<br />
Nikdar ni <strong>za</strong>mudil službe in<br />
ne rokov. Vedno smo se lahko<br />
<strong>za</strong>nesli, da kadar nihče ne<br />
bo vedel odgovora na neko<br />
vprašanje, bo Ploj vrtal tudi<br />
nekaj tednov, dokler ga ne bo<br />
izvrtal. Njegova vrata so bila<br />
vedno odprta, če si potreboval<br />
pomoč, nasvet ali zgolj<br />
pogovor. Bil je res pravi »stari<br />
maček«.<br />
Mirko Ploj se je konec leta<br />
upokojil. Pogrešali bomo<br />
njegov umirjeni ton, s katerim<br />
nam je argumentirano<br />
ohladil vroče glave ob kakšni<br />
konfrontaciji mnenj. Pogrešali<br />
bomo njegove izkušnje in<br />
nasvete. Pogrešali bomo njegovo<br />
pomoč, ki je ni nikdar<br />
odklonil.<br />
Mirko, srečno v novem<br />
življenjskem obdobju.<br />
Besedilo: Bartolo Lampret<br />
Foto: Bartolo Lampret<br />
in arhiv Policije<br />
63
IZ ŽIVLJENJA IN DELA<br />
VArNOST<br />
VOJKO ROBNIK<br />
UPOKOJENI VODJA LETALSKE POLICIJSKE ENOTE<br />
Rodil sem se septembra 19-<br />
52 v Postojni. Po končani<br />
osnovni šoli v Starem trgu<br />
pri Ložu sem se leta 1967<br />
vpisal kot prva generacija<br />
v Kadetsko šolo <strong>za</strong> miličnike<br />
v Tacnu in jo s prav<br />
dobrim uspehom <strong>za</strong>ključil<br />
leta 1970. Pripravništvo<br />
sem opravil na takratni PP<br />
Solkan pri Novi Gorici in PP<br />
Ljubljana Šiška. Leta 1972<br />
sem se <strong>za</strong>poslil na postaji<br />
prometne policije na Vodovodni<br />
cesti v Ljubljani, kjer<br />
sem bil vodja prometnega sektorja in pozneje komandir.<br />
V UNZ Ljubljana okolica sem opravljal naloge inšpektorja<br />
<strong>za</strong> posebne naloge, leta 1988 pa sem odšel <strong>za</strong> višjega inšpektorja<br />
<strong>za</strong> posebne naloge v takratno upravo milice, kjer sem<br />
opravljal operativne naloge v sektorju <strong>za</strong> varnost cestnega<br />
prometa. Po uspešno <strong>za</strong>ključenem študiju na pravni fakulteti<br />
v Ljubljani sem nadaljeval z delom v omenjenem sektorju in<br />
postal konec leta 1997 vodja sektorja, nato sem delal eno leto<br />
v vodstvu uprave uniformirane policije in leta 2000 postal poveljnik<br />
letalske policijske enote, kjer sem delal do upokojitve.<br />
Vodil sem več delovnih skupin, še vedno jih nekaj vodim<br />
(na področju prevozov nevarnega blaga – ADR, letalstva), sodelujem<br />
v delovni skupini na področju prekrškovnega prava<br />
– ZP-1, sodeloval sem v skoraj vseh večjih akcijah varovanja<br />
(obisk papeža, Busha in Putina itd.), bil sem član komisij <strong>za</strong><br />
preizkus znanj na upravni in policijski akademiji ter državnem<br />
izpitnem centru. V policiji sem se udeležil med drugimi usposabljanji<br />
tudi usposabljanja s področja strateškega planiranja,<br />
odločanja v skupini ter vodenja in motiviranja sodelavcev.<br />
Sem vojni veteran in član upravnega odbora Združenja Sever<br />
Specialne enote in Združenja Sever Zasavja. Kot predstavnik<br />
uprave milice oz. policije sem opravljal osamosvojitvene<br />
naloge v republiški koordinaciji Vlade RS, ki me je tudi poslala<br />
vodit operativne naloge na območju Zasavja. Za izjemne <strong>za</strong>sluge<br />
pri obrambi svobode in uveljavljanju suverenosti Republike<br />
Slovenije me je takratni predsednik države Milan Kučan<br />
odlikoval z najvišjim državnim odlikovanjem častnim znakom<br />
svobode Republike Slovenije. Sem prejemnik bronastega, srebrnega<br />
in zlatega znaka policije in velikega ščita policije z bronasto<br />
zvezdo. Imam tudi priznanje Civilne <strong>za</strong>ščite, Združenja<br />
Sever in 15. brigade vojaškega letalstva Slovenske vojske.<br />
Sem drugič poročen in srečni nono vnukinje in vnuka. Z<br />
ženo Karmen in šestletno hčerko Trisho, ki je sedaj prvošolka,<br />
živim v hiši na Viru. Svoj prosti čas sem vedno preživljal s prijatelji.<br />
Uživam v družbi prijateljev jadralcev, lovcev, rekreativcev<br />
in drugih. Seveda pa je bila najpopolnejša sreča delo z mojimi<br />
otroki.<br />
Večkrat sem že poudaril, da mi je bila policija kot mati. Res<br />
sem jo imel rad v vsej njeni razsežnosti, tako v dobrem kot tudi<br />
v slabem. Delo v policiji mi je bilo ves čas izziv, čast, ponos.<br />
Na vsakem koraku sem poudarjal vlogo in pomen policije v<br />
družbi. Zagovarjal sem jo kot partnerico, čeprav sem vedel, da<br />
obstajajo tudi konflikti, razočaranja, neuspehi in podobno. Nikoli,<br />
res nikoli nisem pomislil, da bi si poiskal kruh zunaj nje. Iz<br />
64<br />
Vojko Robnik na skrajni levi<br />
poklicne poti se najbolj spomnim tragičnih dogodkov, ki sem<br />
jim bil priča. Ganili so me zlasti otroci, ki so bili kot najbolj izpostavljena<br />
kategorija v cestnem prometu žrtve objestnih, sebičnih<br />
in neodgovornih voznikov.<br />
Policija je sistem, je kot živo bitje. To pomeni, da se mora<br />
spreminjati, se prilagajati ljudem in navse<strong>za</strong>dnje tudi politiki.<br />
Mladim policistom sem vedno govoril, da smo mi <strong>za</strong>radi ljudi<br />
in ne oni <strong>za</strong>radi nas. V tem smislu bi se jaz lotil sprememb.<br />
Človek v svoji zgodovini nikoli ni bil tako svoboden, kot je<br />
danes in hkrati tako izpostavljen svoji odgovornosti. Na razvoj<br />
policista gledam skozi oči naše, njegove odgovornosti. Mislim,<br />
da smo policista skozi leta mojega službovanja v policiji<br />
naredili dosti bolj odgovornega, kot pa je bil v sedemdesetih,<br />
osemdesetih letih prejšnjega stoletja.<br />
Danes, ko sem v pokoju, najbolj pogrešam, morda se boste<br />
smejali, dostop do informacij, s katerimi sem bil seznanjen kot<br />
član kolegija direktorja uprave uniformirane policije. Res so bili<br />
to stresi, vendar sem jih jaz štel <strong>za</strong> pozitivne.<br />
Ko pogledam na<strong>za</strong>j, ugotovim, da sem sam s seboj <strong>za</strong>dovoljen.<br />
Pri srečanjih z ljudmi in vtisih, ki jih naredimo na ljudi, se<br />
nam morda zdijo nepomembni, pa imajo lahko pogosto daljnosežne<br />
posledice v našem življenju. Vtisi so zelo pomembni,<br />
saj predstavljajo spomin na nekoga ali nekaj. Vedno sem skušal<br />
na ljudi, ki sem jih srečal, narediti pozitiven vtis, <strong>za</strong>to mi je<br />
bilo zelo pomembno, kaj ljudje mislijo o meni, ali sem <strong>za</strong>to, ker<br />
sem jaz <strong>za</strong>dovoljen, na ljudi dobro ali slabo vplival.<br />
Ljubim naravo, ljubim slovenske hribe in ljudi, ki jih tam<br />
srečujem. Nekaj posebnega je, ko greš zjutraj na primer na<br />
Šmarno goro in te pozdravi več deset neznanih ljudi. Ali ni to<br />
lepo!. Ljubim morje, veter in tišino. Jadrati s prijatelji, poslušati<br />
razburkano morje, je tudi način življenja.<br />
Kot sem že na svoji poslovitvi povedal, sem si <strong>za</strong> letos <strong>za</strong>dal<br />
štiri cilje:<br />
— 50 tur v hribe na leto (Šmarna gora ali Triglav, vseeno)<br />
— vsak mesec prebrati eno knjigo<br />
— izboljšati »hendikep« v golfu<br />
— zmanjšati trebuh – težko uresničljiv cilj.<br />
In še moja načela:<br />
Izberite si poklic, ki je <strong>za</strong> vas pravšnji. Prisluhnite intuiciji, ne<br />
pa maminim ali atovim željam.<br />
Resnično ljubite svojega bližnjega tako kot ljubite sebe. Ne<br />
veste, koliko moči s tem dobite.<br />
Imejte pogum, da izživite samega sebe. Ni vam treba čakati<br />
na drugi teden, mesec ali leto. Izpolnite si svoje želje zdaj.<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
Ne po<strong>za</strong>bite izkazovati spoštovanje svojemu bližnjemu.<br />
Bodite dovzetni <strong>za</strong> pogovore. Vse, kar morate storiti, je to, da<br />
prisluhnete. Nasmehnite se vsakomur, ki ga boste srečali danes.<br />
Koristilo bo vsem. Občasno si dovolite popolno brezdelje.<br />
To vam povrne moč in energijo. Opustite sleherno kritiziranje.<br />
Zaradi spoštovanja do sebe. Srečnejši boste.<br />
Besedilo: Vojko Robnik<br />
Foto: osebni arhiv<br />
LIFE AND WORK<br />
27. septembra smo se policistke in policisti že petič <strong>za</strong>pored<br />
dobili v cerkvi svetega Martina v Srednji vasi v Bohinju.<br />
Cerkveni obred, ki je bil v celoti posvečen policistom,<br />
je vodil nadškof in metropolit msgr. Alojz Uran. Policisti<br />
se tako vsako leto posvetimo in prosimo <strong>za</strong> našo varnost<br />
<strong>za</strong>vetnika nadangela Mihaela, ki goduje 29. septembra.<br />
Ravno tako pa se spomnimo pokojnega policista PP Bled,<br />
Staneta Platiše, ki je žrtvoval svoje življenje pri pomoči<br />
krajanom Občine Bohinj.<br />
Po koncu obreda smo se srečali na prireditvenem prostoru<br />
pod cerkvijo, kjer so vaščani pripravili manjšo pogostitev, policisti<br />
pa smo jim razdelili preventivno gradivo in jim odgovarjali<br />
na njihova vprašanja ter jim svetovali.<br />
Na tak način smo se približali skupnosti, ki je <strong>za</strong>radi oddaljenosti<br />
policijske postaje prikrajšana <strong>za</strong> našo stalno prisotnost.<br />
Pri maši, ki se jo je udeležilo 29 policistov in več kot 600 krajanov,<br />
je bilo o policiji in našem delu povedano veliko dobrega.<br />
BISERNOPOROČENCA MILENA<br />
IN IVAN ČEHOVIN<br />
V restavraciji, kjer<br />
sta se spoznala,<br />
sta Milena in<br />
Ivan Čehovin 19.<br />
novembra praznovala<br />
60 let, odkar<br />
sta si v Ilirski<br />
Bistrici obljubila<br />
večno zvestobo.<br />
Spoznala sta se<br />
leta 1948 v Obrovem,<br />
kjer je Ivan<br />
Čehovin služboval<br />
kot miličnik, Milena<br />
pa je delala kot<br />
knjigovodkinja na<br />
Poslovni zvezi v<br />
Ilirski Bistrici. Fant<br />
iz Gaberj na Vipavskem<br />
in dekle iz Slivij<br />
v Brkinih, oba iz<br />
kmečkih družin, sta močno ljubezen kmalu okronala s poroko.<br />
Rodila sta se jima sin Vojko, ki živi v Izoli, in hčerka Nataša, ki se<br />
je odselila v Tivat v Črno goro.<br />
Prosti čas slavljenca preživljata v domačem krogu, rada prebirata<br />
najrazličnejše časopise in knjige. Pravita, da je recept <strong>za</strong><br />
dolgo <strong>za</strong>konsko srečo v veliki ljubezni in medsebojnem spoštovanju,<br />
zvestobi in <strong>za</strong>upanju ter pomoči v dobrem in slabem.<br />
Ivan je po službovanju v Obrovu in Ilirski Bistrici bil še štiri<br />
leta komandir na policijski postaji v Dutovljah, nato pa je dolgo<br />
služboval v Divači in dve leti pred upokojitvijo (1978) delal na<br />
UJV v Kopru.<br />
Besedilo: Olga Knez<br />
Foto: Milena in Ivan Čehovin<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
5. SVETA MAŠA ZA POLICISTE<br />
Nadškof msgr. Alojz Uran je večkrat poudaril, kako pomembno<br />
poslanstvo opravljamo in kakšne nevarnosti nam pretijo vsak<br />
dan, ko se odpravimo v službo. Mašo <strong>za</strong> policiste vsako leto<br />
pripravljata policista PP Bled Igor Marijan in Aleš Rozman ob<br />
pomoči policijskega vikarja Jane<strong>za</strong> Novaka.<br />
Besedilo: Igor Marijan<br />
Foto: Branko Habjan<br />
PRIMOPREDAJA NA PP KOČEVJE<br />
Komandir PP Kočevje Robert<br />
Somensary se je odločil,<br />
da je po dveletnem<br />
podaljšanju delovne dobe<br />
čas, da odide v pokoj.<br />
Uradna predaja med starim<br />
in novim komandirjem<br />
je bila 15. oktobra na<br />
PP Kočevje.<br />
Potem ko so stari komandir<br />
Robert Somensary,<br />
novi komandir Matjaž Koprivšek<br />
in direktor PU Ljubljana<br />
mag. Stanislav Vrečar<br />
<strong>za</strong> <strong>za</strong>prtimi vrati podpisali<br />
<strong>za</strong>pisnik o primopredaji poslov, je direktor uprave pred zbranim<br />
kolektivom v sejni sobi predstavil novega komandirja<br />
Matjaža Koprivška. Pri tem mu je pomagala tudi vodja službe<br />
direktorja PU Ljubljana Jožica Vinter, ki je na kratko predstavila<br />
njegovo kariero v policiji.<br />
Robert Somensary je <strong>za</strong> vedno <strong>za</strong>pustil policijske vode in<br />
odšel v <strong>za</strong>služeni pokoj. Ob tem mu želimo, da bi bilo njegovo<br />
življenje manj stresno in da bi se lahko bolj posvetil stvarem,<br />
ki ga veselijo, ter da bi se kdaj pa kdaj spomnil svojih<br />
sodelavcev in jih obiskal.<br />
Besedilo: Tine Jurič<br />
65
IZ ŽIVLJENJA IN DELA<br />
VArNOST<br />
KOSOVO - DRŽAVA MISIJ ALI MISIJA DRŽAV<br />
Danes je na Kosovu kar nekaj organi<strong>za</strong>cij,<br />
<strong>za</strong> katere lahko rečemo, da<br />
sistemsko ne spadajo v to okolje.<br />
Ena od njih je tudi Evropska mirovna<br />
misija EULEX (Europian Union Rule<br />
of Law Kosovo), ki je s svojim delom<br />
operativno <strong>za</strong>čela 9. decembra 2008,<br />
čeprav so bili pripadniki evropskih<br />
policij, sodstva in carine na Kosovu<br />
mnogo prej. Kljub temu je bilo dela<br />
dovolj <strong>za</strong> vse. Treba je bilo postaviti<br />
in urediti vse potrebne protokole <strong>za</strong><br />
izvajanje nalog, od organi<strong>za</strong>cijskih<br />
in logističnih na eni strani, do strokovnih<br />
in čisto operativnih <strong>za</strong>dev na<br />
drugi strani. Poleg službe, ki je načeloma<br />
trajala od ponedeljka do petka<br />
od 9. do 18. ure (razen pripadnikov<br />
misije, ki so delali v posebnih enotah<br />
z izvršilnimi pooblastili – po razporedu,<br />
tako kot doma – 24 ur na dan<br />
7 dni v tednu), je bilo treba organizirati<br />
tudi svoje <strong>za</strong>sebno življenje in<br />
prosti čas.<br />
Veliko ljudi v Sloveniji je prepričanih,<br />
da smo bili nastanjeni v ba<strong>za</strong>h.<br />
Tam je vojska (KFOR), mi pa smo si nastanitev<br />
poiskali, izbrali in plačali sami.<br />
Enako je bilo s hrano, pijačo, telefonom,<br />
internetom … Slednja dva sta bila<br />
moja pove<strong>za</strong>va z domačimi – skype,<br />
elektronska pošta in telefon. Življenjski<br />
standard sem si postavil sam, a na občasne<br />
redukcije elektrike in vode ni bilo<br />
moč vplivati. Ob prihodu na Kosovo<br />
66<br />
sem doživel pravi kulturni šok. Najprej<br />
sem opazil smeti. Mirovniki, ki so bili na<br />
Kosovu že dalj časa, so povedali, da je<br />
bilo včasih še slabše. Kljub temu sem bil<br />
prepričan, da sem zgrešil letalo in državo.<br />
A človek se vsemu privadi.<br />
Kosovo čaka še veliko dela na vseh<br />
področjih. Treba je urediti infrastrukturo,<br />
poskrbeti <strong>za</strong> okolje, vzpostaviti<br />
pravni red … Potrebna bo daljša prisotnost<br />
mednarodnih organi<strong>za</strong>cij in<br />
misij na tem območju, da bodo vidne<br />
prve spremembe. Večinsko prebivalstvo<br />
– kosovski Albanci – so načeloma<br />
prijazni, vendar pa po<strong>za</strong>bljajo, da niso<br />
sami. Tam živijo poleg njih tudi Srbi,<br />
Romi, Grki, Egipčani … Še vedno se<br />
občuti nenaklonjenost med kosovskimi<br />
Albanci in Srbi <strong>za</strong>radi dolgotrajnih<br />
etničnih konfliktov in nedavne vojne.<br />
Vendar pa se že odstranjujejo bodeče<br />
žice in ljudje poskušajo <strong>za</strong>živeti »normalno«<br />
– brez vpliva preteklosti. Koliko<br />
jim to uspeva, je pa druga tema.<br />
Z življenjem na Kosovu je pove<strong>za</strong>na<br />
tudi varnost. Mnogi so prepričani,<br />
da so se razmere že stabilizirale, pa<br />
vendar ni tako. Ko si soočen z razbitim<br />
steklom in ogledalom na svojem vozilu,<br />
spuščenimi gumami, množičnim<br />
poškodovanjem vozil in streljanjem na<br />
pripadnike misije, postaneš previdnejši.<br />
To enostavno ni več služba, ampak<br />
je način življenja. Ko si po vseh teh dogodkih<br />
najbolj na tleh, si sam – brez<br />
podpore domačih, ki so daleč stran.<br />
Edino, kar ti ostane, je kontingent, enota<br />
in prijatelji, ki jih lahko prešteješ na<br />
prste ene roke. Plačilo je sicer dobro,<br />
to nam očita kar veliko sogovornikov.<br />
Nihče od njih pa kljub temu ni pripravljen<br />
»<strong>za</strong>pustiti« družine in se odpraviti<br />
na službovanje v drugo državo. Odločitev<br />
nikakor ni lahka, marsikomu predstavlja<br />
veliko oviro tako v glavi kot doma.<br />
Misija je resnično izziv in tega ne<br />
veš, če je ne doživiš.<br />
Seveda pa moram priznati, da je<br />
eno leto službovanja prineslo veliko<br />
sprememb tako v policiji kot pri meni<br />
osebno, kar je popolnoma logično, saj<br />
se vse spreminja. Človek, sistem, delo,<br />
skratka vse. Vprašanje, ki se mi ob tem<br />
poraja, je: »V katero smer in <strong>za</strong> kakšno<br />
ceno«<br />
Besedilo in foto: Grega Novak<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
LIFE AND WORK<br />
V SPOMIN MIRKIJU<br />
Nekoga moraš imeti rad,<br />
pa čeprav trave, reko, drevo ali kamen,<br />
nekomu moraš nasloniti roko na ramo,<br />
da se, lačna, nasiti bližine,<br />
nekomu moraš, moraš,<br />
to je kot kruh, kot požirek vode,<br />
moraš dati svoje bele oblake,<br />
svoje drzne ptice sanj,<br />
svoje plašne ptice nemoči<br />
– nekje vendar mora biti <strong>za</strong>nje<br />
gnezdo miru in nežnosti –,<br />
nekoga moraš imeti rad.<br />
Ivan Minatti<br />
V SPOMIN DAMJANU<br />
VETERNIKU<br />
Sredi avgusta smo tragično izgubili<br />
prijatelja in sodelavca Mirana Ornika-Mirkija,<br />
človeka, <strong>za</strong> katerega lahko rečemo,<br />
da je sinonim <strong>za</strong> vse lepo, živo in naravno.<br />
Miran Ornik se je rodil 6. maja leta 19-<br />
59 v Mariboru. Otroška in osnovnošolska<br />
leta je preživel v delavski družini v Rušah.<br />
Po končani osnovni šoli se je izučil <strong>za</strong><br />
avtomehanika, vendar ga je čut <strong>za</strong> pomoč<br />
sočloveku gnal dalje, <strong>za</strong>to je leta 1981<br />
stopil v miličniške vrste in se <strong>za</strong>poslil na<br />
takratnem oddelku milice Muta.<br />
Ljubezen do narave in živali mu je že v<br />
rani mladosti vcepil oče, strasten ribič in<br />
lovec, <strong>za</strong>to je bila logična posledica, da je<br />
želel to svojo ljubezen pove<strong>za</strong>ti tudi s poklicem.<br />
V želji po izpopolnjevanju je leta<br />
1984 je odšel na šolanje v Izobraževalni<br />
center Podutik, kjer si je izšolal štirinožnega<br />
prijatelja, s katerim je služboval na<br />
območju postaje milice Radlje ob Dravi.<br />
Aktivno je sodeloval v osamosvojitveni<br />
vojni in se kot nepogrešljivi operativec<br />
vključeval v številne akcije. Poznavanje<br />
terena in lokalnega prebivalstva je bila<br />
njegova prednost, ki je bila ključna pri izpolnjevanju<br />
<strong>za</strong>danih nalog.<br />
Leta 1993 je bila na območju PU Slovenj<br />
Gradec ustanovljena skupina vodnikov<br />
službenih psov. Enota, ki je združila<br />
vse takratne vodnike na območju Koroške,<br />
je bila kot taka prva v Republiki Sloveniji.<br />
S svojim znanjem in izkušnjami je bil<br />
Miran eden glavnih tvorcev pri postavljanju<br />
ogrodja enote, tako z operativnega<br />
kot organi<strong>za</strong>cijskega vidika. Način dela pa<br />
nam danes, tudi po njegovi <strong>za</strong>slugi, <strong>za</strong>vidajo<br />
vsi slovenski vodniki.<br />
Mlajšim vodnikom je vedno nesebično<br />
pomagal, ko so se pojavile težave pri delu<br />
s psi. Z njegovimi neprecenljivimi izkušnjami,<br />
poznavanjem počutja živali in prefinjenim<br />
občutkom <strong>za</strong> vodenje živali smo<br />
rešili marsikatero težavo.<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
Miran je bil policist in vodnik z dušo in<br />
telesom. Čut do operativnega dela je znal<br />
idealno združevati s svojo specialnostjo,<br />
<strong>za</strong>to tudi uspehi niso izostali. Občudovali<br />
smo njegov partnerski odnos do psa, katerega<br />
je postavljal vedno na prvo mesto.<br />
Miran Ornik je bil s svojim 25-letnim<br />
vodniškim stažem najstarejši še aktivni<br />
vodnik službenega psa v Sloveniji. Za svoje<br />
delo je prejel številna priznanja, in sicer<br />
so ga leta 2002 slovenski vodniki službenih<br />
psov proglasili <strong>za</strong> najpri<strong>za</strong>devnejšega<br />
vodnika v Sloveniji. Takšno priznanje prejmejo<br />
res samo tisti, ki dejansko živijo <strong>za</strong><br />
ta poklic. Za delo v policiji je bil nagrajen<br />
z bronastim in srebrnim znakom policije<br />
in leta 2009 s srebrnim ščitom policije.<br />
Dragi Mirki, prijatelj, sodelavec!<br />
Ni se lahko sprijazniti, da te ni več med<br />
nami. Vedno znova nas preveva občutek,<br />
da se boš pojavil, odšel do svojega psa,<br />
ga objel in s štajerskim naglasom rekel:<br />
»Kje si moja lepoto«, da boš potrepljal<br />
sodelavca po rami in mu rekel:»Ne sekiraj<br />
se, vse bomo zrihtali, u nulo!«, nas oštel:<br />
»Pojma nimate, čitajte malo!«, <strong>za</strong>pel Huanito,<br />
ki smo jo tako radi poslušali ...Žal<br />
je to samo občutek, ki poči kot milni mehurček,<br />
ko se vrnemo v realnost. Ostane<br />
nam le tvoja fotografija z žalnim trakom in<br />
brlečo svečko na tvoji delovni mizi.<br />
Mirki, pogrešamo te, ne bomo te po<strong>za</strong>bili!<br />
Ženi Eriki, hčerki Maji, sinu Primožu in<br />
prijateljem izrekamo najgloblje sožalje.<br />
Kolektiv Enote vodnikov službenih psov pri<br />
PU Slovenj Gradec<br />
Ni smrt tisto, kar nas loči.<br />
In življenje ni, kar druži nas.<br />
So vezi močnejše. Brez pomena<br />
<strong>za</strong>nje so razdalje,<br />
kraj in čas.<br />
Mila Kačič<br />
Smrt nam je v jesenskem popoldnevu<br />
vzela Damjana Veternika, komandirja<br />
PPIU Kranj, od katerega smo se v krogu<br />
družine, prijateljev in sodelavcev, poslovili<br />
6. oktobra na tenetiškem pokopališču.<br />
Rodil se je 8. decembra 1969 v Kranju.<br />
Leta 1984 se je vpisal v takratno Šolo<br />
<strong>za</strong> miličnike v Tacnu, ki jo je leta 1988<br />
<strong>za</strong>ključil. Po končani srednji šoli se je<br />
najprej <strong>za</strong>poslil na PM Škofja Loka. Poklicna<br />
pot ga je vodila na PP Radovljica,<br />
PP Bled, PMP Karavanke in na<strong>za</strong>dnje na<br />
PPIU Kranj. Bil je delaven in s svojo marljivostjo<br />
je v letu 2002 uspešno <strong>za</strong>ključil<br />
Visoko upravno šolo v Ljubljani.<br />
Njegova smrt nas je globoko pretresla,<br />
ne samo <strong>za</strong>radi njegove mladosti,<br />
temveč <strong>za</strong>radi njegovih človeških kvalitet.<br />
Z njim smo izgubili dobrega in iskrenega<br />
prijatelja in sodelavca, policija<br />
marljivega delavca, družina pa dobrega<br />
in vdanega moža in očeta. Bil je iskrivega<br />
duha, odprtega srca in nalezljive dobrovoljnosti.<br />
Damjan, ostal nam boš v spominu,<br />
tak kot si bil, delaven, vedno dobre volje<br />
in pripravljen pomagati. Naj ti plamen<br />
sveče, ki plapola v vetru, ponese naše<br />
pozdrave.<br />
Svojcem izrekamo iskreno sožalje.<br />
Sodelavci iz PU Kranj<br />
67
IZ ŽIVLJENJA IN DELA<br />
VArNOST<br />
SLOVO CIRILU ŽERJAVU<br />
Presunjeni nad žalostno novico,<br />
da nas je 13. oktobra <strong>za</strong>pustil spoštovani<br />
Ciril Žerjav, je prav, da poudarimo<br />
njegov neizbrisen pečat<br />
pri razvoju slovenske kriminalistike.<br />
Poleg številnih delovnih mest,<br />
pove<strong>za</strong>nih z operativnim delom v<br />
milici in RSNZ, ki jih je <strong>za</strong>sedal vse<br />
od leta 1949 do upokojitve leta<br />
1982 in se jim dobesedno razdajal,<br />
je njegov velik doprinos tudi<br />
na področju strokovnega raziskovanja,<br />
publiciranja in pedagoške<br />
dejavnosti s področja kriminalistike.<br />
Za njim ostajajo njegova<br />
dela, uporabna <strong>za</strong> strokovno in<br />
širšo javnost.<br />
Ciril Žerjav je poosebljal redko<br />
kombinacijo odličnega praktika kriminalističnega<br />
preiskovanja, kompetentnega<br />
policijskega šefa in<br />
plodnega pisca strokovne kriminalistične<br />
literature. Kot vodja ljubljanskih<br />
kriminalistov se je <strong>za</strong>vedal<br />
pomanjkljivosti strokovnih znanj,<br />
<strong>za</strong>to je izobraževanje sodelavcev<br />
sistematično usmerjal na <strong>za</strong>grebško<br />
višjo policijsko šolo, saj slovenske<br />
takrat še ni bilo. Kasneje je podprl<br />
ustanovitev oddelka Višje upravne<br />
šole v Ljubljani, ki je bil namenjen<br />
višješolskemu izobraževanju miličnikov<br />
in kriminalistov, vendar se<br />
je tam pojavil le redko, ne po svoji<br />
krivdi, kar je bilo vsekakor škoda,<br />
saj je bil tudi odličen pedagog. To<br />
ne na<strong>za</strong>dnje izhaja tudi iz njegovih<br />
strokovnih publikacij, ki jih odlikuje<br />
ne samo <strong>za</strong>vidanja vredna količina<br />
aktualnih spoznanj s področja<br />
kriminalističnega preiskovanja, temveč<br />
tudi klen in jasen način izražanja,<br />
s številnimi ilustracijami iz<br />
prakse. To je predstavljalo neprecenljiv<br />
izvor informacij tako <strong>za</strong> kriminaliste<br />
kot <strong>za</strong> druge delavce, ki<br />
so pri svojem delu potrebovali znanja<br />
kriminalistike.<br />
Poudariti je treba, da v sedemdesetih<br />
in osemdesetih letih<br />
prejšnjega stoletja Slovenija še ni<br />
premogla piscev obširnejših kriminalističnih<br />
tekstov. Ciril Žerjav<br />
je bil (ob Vladu Vidicu) edini. Zato<br />
ima poleg <strong>za</strong>slug <strong>za</strong> učinkovito delo<br />
na področju kriminalističnega dela,<br />
vključno s forenzičnimi preiskavami,<br />
saj je bil tudi sedem let načelnik<br />
oddelka <strong>za</strong> kriminalistično tehniko<br />
v Upravi <strong>za</strong> <strong>za</strong>tiranje kriminalitete<br />
RSNZ SR, nedvomno tudi pomembne<br />
<strong>za</strong>sluge <strong>za</strong> razvoj kriminalistike<br />
kot znanstvene discipline v Sloveniji.To<br />
je bil tudi razlog, da je med<br />
prvimi postal častni član Društva<br />
kriminalistov Slovenije in da je še,<br />
ko je že bil v <strong>za</strong>služenem pokoju,<br />
neredko sodeloval kot zunanji svetovalec<br />
MNZ RS pri proučevanju in<br />
reševanju strateških problemov kriminalističnega<br />
preiskovanja.<br />
Ne moremo prezreti njegovega<br />
prispevka in sodelovanja tudi v<br />
razvoju na novo odprtega Kriminalističnega<br />
muzeja v <strong>za</strong>četku sedemdesetih<br />
let, saj je bil član muzejske<br />
komisije in predsednik komisije<br />
<strong>za</strong> zgodovinsko zbirko izvrševanja<br />
kazenskih sankcij, vseskozi velik<br />
<strong>za</strong>govornik obstoja specifičnega<br />
muzeja v RSNZ-milici oz. policiji in<br />
nena<strong>za</strong>dnje, vedno na voljo, ljubeznivi<br />
recenzent obširne publikacije<br />
muzejske delavke o zgodovini<br />
muzeja organov <strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve<br />
pred štirimi leti.<br />
S pisnimi izsledki v svojih publikacijah<br />
je obdelal vsa tri področja<br />
kriminalistike, ki jih prikazuje v<br />
logičnem <strong>za</strong>poredju, kot si sledijo<br />
odkrivanje in preiskovanje kaznivih<br />
dejanj. Ciril Žerjav je bil eden redkih<br />
kriminalistov pri nas, ki se je<br />
med prvimi v Sloveniji lotil pisanja<br />
kriminalističnih učbenikov, <strong>za</strong>to je<br />
njegovo delo še posebej dragoceno<br />
ali kot je v predgovoru ene od<br />
knjig 1994 napisal starosta slovenske<br />
kriminalistike in kriminologije<br />
prof. dr. Janez Pečar:<br />
»Gospod Žerjav je eden izmed<br />
redkih, če ne kar edini, ki kot kriminalist<br />
in funkcionar v kriminalistični<br />
službi, kot praktik in učitelj<br />
dejavno stopa v svet raziskovalcev<br />
in piscev ter prenašalcev kriminalističnega<br />
znanja na druge ter je s<br />
tem napravil življenjsko delo in si<br />
postavil večni spomenik v slovenski<br />
kriminalistiki.«<br />
Sodelavci ga ohranjamo v lepem<br />
spominu, tudi kot načelnika, ki je<br />
skrbel <strong>za</strong> stroko v kriminalistični<br />
službi, kar se je odražalo v skrbi po<br />
izobraževanju in v pisanju knjig.<br />
Stroka mu je pomenila veliko in več<br />
ter večno skrb <strong>za</strong> ugled službe in<br />
<strong>za</strong>upanje vanjo.<br />
Spoštovani Ciril, hvala <strong>za</strong> Tvoj<br />
prispevek k delu in rezultatom kriminalistične<br />
policije. Nadaljevati<br />
želimo tvoje poslanstvo z željo, da<br />
izboljšamo uspešnost in učinkovitost<br />
dela slovenske policije pri odkrivanju<br />
in preiskovanju najhujših<br />
oblik kaznivih dejanj.<br />
Soprogi Miri izrekamo iskreno<br />
sožalje ob misli, da je bila sopotnica<br />
človeka, ki je znal biti blag in ljubeč<br />
do <strong>za</strong>dnjega dne, ob katerem je<br />
prejemala vso toploto, mehkobo in<br />
varnost <strong>za</strong> lepote skupnega življenja.<br />
Bila je soproga, ki je možu stala<br />
ob strani do <strong>za</strong>dnjega trenutka.<br />
Ciril, si bil, si in ostajaš <strong>za</strong> vedno<br />
z ženo Miro in z nami!<br />
Biserka Debeljak<br />
68<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
INTERNATIONAL CO-OPERATION<br />
DCAF IN NJEGOVI PROGRAMI KOT GLOBALNI PARTNER ZA <strong>VARNOST</strong><br />
V EVROPSKI UNIJI IN JUGOVZHODNI EVROPI<br />
mag. Anton Travner<br />
Geneva Centre for the Democratic Control of Armed Forces<br />
(v nadaljevanju: DCAF) v slovenskem prevodu pomeni<br />
Ženevski center <strong>za</strong> demokratični nadzor oboroženih<br />
sil. DCAF je leta 2000 ustanovila Vlada Švicarske konfederacije<br />
<strong>za</strong> spodbujanje in podporo državam, vladnim in<br />
nevladnim organi<strong>za</strong>cijam, <strong>za</strong> doseganje čim višje ravni<br />
demokratičnosti in civilnega nadzora nad oboroženimi in<br />
varnostnimi silami ter <strong>za</strong> spodbujanje in krepitev varnosti<br />
na demokratičnih načelih. DCAF je formalno neodvisna<br />
fundacija s sedežem v Ženevi. Po ustanovitvi se je Vladi<br />
Švicarske federacije pridružilo še 51 držav, ki so uradno<br />
podprle projekt DCAF in se včlanile v Svet DCAF. Republika<br />
Slovenija je to storila spomladi 2001.<br />
Stanislav Veniger<br />
DCAF ima nekaj več kot<br />
70 <strong>za</strong>poslenih iz 30 držav.<br />
Vodi ga direktor, ambasador<br />
dr. Theodor H. Winkler. DCAF<br />
Ženeva ima dve hčerinski<br />
izpostavi, in sicer v Bruslju<br />
(Belgija) in Ljubljani ter dve<br />
tematski izpostavi v Bejrutu<br />
(Libanon) in Ramali (Zahodni<br />
breg palestinskega ozemlja).<br />
Programi DCAF pokrivajo<br />
širši spekter javne varnosti in<br />
institutov demokratičnosti.<br />
Delujočih je 13 programov,<br />
večinama dolgoročnih, ki se<br />
izvajajo preko delavnic, seminarjev,<br />
simpozijev, izvedenskega<br />
svetovanja in specializiranega<br />
izobraževanja.<br />
DCAF je skorajda od ustanovitve<br />
prisoten tudi na Zahodnem<br />
Balkanu, kjer že od<br />
leta 2001 poteka eden izmed<br />
najobsežnejših projektov.<br />
Program ima sicer zelo<br />
dolg naslov (Lessons Learned<br />
from the Establishment<br />
of Border Security Systems),<br />
na kratko pa gre <strong>za</strong> program<br />
učinkovite vzpostavitve varnosti<br />
državnih meja (Border<br />
security program). V program<br />
so vključene Albanija,<br />
Bosna in Hercegovina, Črna<br />
gora, Makedonija in Srbija.<br />
Od vsega <strong>za</strong>četka v teh<br />
programih sodelujejo tudi<br />
slovenski strokovnjaki, ki sodelujejo<br />
v posameznih delovnih<br />
skupinah ali jih vodijo<br />
(pravne reforme, vodenje in<br />
upravljanje, izobraževanje in<br />
usposabljanje, anali<strong>za</strong> rizika<br />
in kriminalistična obveščevalna<br />
dejavnost …).<br />
Dejstvo je, da vse države,<br />
razen Albanije, izhajajo<br />
iz države, katere del smo do<br />
leta 1991 bili tudi mi. Za nas<br />
in <strong>za</strong> navedene države je to<br />
precejšnja prednost, saj poznamo<br />
jezik, kulturo, navade<br />
in običaje. Poleg tega imamo<br />
pri vzpostavljanju učinkovitega<br />
nadzora državne meje<br />
ogromno izkušenj, ki jih prenašamo<br />
nanje, oni pa jih zelo<br />
dobro sprejemajo. Tako so<br />
se po navedenem projektu<br />
uvedle mešane patrulje (npr.<br />
mešana patrulja, sestavljena<br />
iz albanskih in makedonskih<br />
policistov), pripravlja se vse<br />
potrebno <strong>za</strong> »one-stop control«<br />
na mejnih prehodih,<br />
kjer je to možno, pripravljajo<br />
se projekti <strong>za</strong> skupne mejne<br />
prehode, dvo- in večstranske<br />
centre, skupni preiskovalni<br />
timi. Navedene države skušajo<br />
svoje predpise, ki se nanašajo<br />
na varovanje državne<br />
meje in tujsko problematiko,<br />
v čim večji meri harmonizirati<br />
z <strong>za</strong>konodajo EU, prav tako<br />
pa sprejemajo priporočila in<br />
v svoj pravni red postopoma<br />
vnašajo schengenski pravni<br />
red. Če se ozrem nekaj let<br />
na<strong>za</strong>j, lahko ugotovim, da<br />
počnejo natanko tisto, kar<br />
smo pred desetimi ali manj<br />
leti počeli tudi mi. Verjetno<br />
se večina <strong>za</strong>poslenih spomni<br />
uvedbe skupnih mešanih<br />
patrulj, slovensko-italijanskih<br />
in slovensko-hrvaških, ki smo<br />
jih uvedli v času velikega pritiska<br />
ilegalnih migrantov na<br />
naše meje. Spominjamo se<br />
tudi sistema dela na slovensko-avstrijski<br />
meji, poimenovanega<br />
»one-stop control«,<br />
sedaj delujočih skupnih<br />
centrov (tristranski center <strong>za</strong><br />
policijsko sodelovanje Vrata<br />
Megvarje, tristranski center<br />
<strong>za</strong> sodelovanje varnostnih<br />
organov Dolga vas) in podobnih<br />
dobrih praks. Vse te dobre<br />
prakse iz EU in Slovenije<br />
se postopoma, vendar vztrajno<br />
prenašajo tudi na območje<br />
Zahodnega Balkana, saj<br />
je v ta namen vsako leto izvedenih<br />
okoli 40 dejavnosti<br />
(delavnice, seminarji, svetovanja,<br />
konference).<br />
Vsako leto v februarju ali<br />
marcu DCAF organizira tudi<br />
t. i. ministrsko konferenco,<br />
katere se praviloma udeležijo<br />
vsi ministri <strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve.<br />
Na njej potrdijo oziroma<br />
podpišejo deklaracijo in druge<br />
dokumente, ki med letom<br />
nastanejo v delavnicah, ki jih<br />
vodijo strokovnjaki DCAF iz<br />
držav EU. Zadnja, to je 6. ministrska<br />
konferenca o sodelovanju<br />
na področju varnosti<br />
meja v Jugovzhodni Evropi,<br />
je potekala 5. in 6. marca<br />
2009 v Beogradu, ministri<br />
pa so podpisali vrsto dokumentov,<br />
in sicer sporazume<br />
in protokole o prekomejnem<br />
policijskem sodelovanju,<br />
konkretne načrte dejavnosti<br />
<strong>za</strong> vzpostavitev skupnih mejnih<br />
prehodov, sporazume o<br />
delovanju skupnih centrov,<br />
skupnih patrulj. Ministrske<br />
konference se je udeležila<br />
tudi delegacija MNZ RS pod<br />
vodstvom Branka Celarja.<br />
INŠTITUT DCAF LJUBLJANA<br />
DCAF in <strong>Ministrstvo</strong> <strong>za</strong><br />
<strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve RS sta 21.<br />
februarja 2008 podpisala dogovor<br />
o sodelovanju in partnerstvu,<br />
s katerim sta obe<br />
strani vzpostavili dolgoročno<br />
strateško partnerstvo. Navedeni<br />
dogovor je bil podpisan<br />
na podlagi Sklepa Vlade Republike<br />
Slovenije.<br />
DCAF je v skladu s pravnim<br />
redom Republike Slovenije<br />
v Ljubljani ustanovil<br />
svojo podružnico. Namen<br />
ustanovitve Inštituta DCAF<br />
Ljubljana, ki je pričel z delom<br />
1. septembra 2008, je skrb <strong>za</strong><br />
razvoj varnostnega področja<br />
na Zahodnem Balkanu.<br />
<strong>Ministrstvo</strong> <strong>za</strong> <strong>notranje</strong><br />
<strong>za</strong>deve je nato junija 2008<br />
objavilo razpis <strong>za</strong> dve delovni<br />
mesti sekundiranih uradnikov<br />
v DCAF, razpisna komisija<br />
pa je izbrala mag. Antona<br />
Travnerja in Stanislava Venigerja.<br />
Oba uradnika sva bila<br />
sekundirana v DCAF v avgustu<br />
in septembru 2008. Svoje<br />
naloge opravljava v Ženevi,<br />
Ljubljani, največ pa v državah<br />
JV Evrope.<br />
KONVENCIJA O POLICIJ-<br />
SKEM SODELOVANJU V JU-<br />
GOVZHODNI EVROPI (Police<br />
Cooperation Convention<br />
for Southeast Europe – PCC<br />
SEE)<br />
Konvencija o policijskem<br />
sodelovanju v JV Evropi je<br />
bila podpisana v času avstrijskega<br />
predsedovanja Evrop-<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
69
MEDNARODNO SODELOVANJE<br />
VArNOST<br />
ski uniji, in sicer 5. maja 2006<br />
na Dunaju. Cilji konvencije so<br />
izboljšati policijsko sodelovanje<br />
med državami jugovzhodne<br />
Evrope v boju proti<br />
organiziranemu kriminalu,<br />
terorizmu, tihotapstvu prepovedanih<br />
drog, trgovini z<br />
belim blagom in korupciji,<br />
izboljšati varnost v regiji in<br />
posledično celotni Evropski<br />
uniji, poleg tega pa konvencija<br />
predstavlja tudi osnovo<br />
<strong>za</strong> partnersko sodelovanje<br />
na področju varnosti med<br />
EU in državami Zahodnega<br />
Balkana, saj je ves čas odprta<br />
novim članicam.<br />
Konvencijo o policijskem<br />
sodelovanju je do sedaj podpisalo<br />
in ratificiralo osem<br />
držav, in sicer pet <strong>za</strong>hodnobalkanskih<br />
(Albanija, Bosna<br />
in Hercegovina, Črna gora,<br />
Makedonija, Srbija), dve državi<br />
članici EU (Romunija in<br />
Bolgarija) in Moldavija. Program<br />
<strong>za</strong> implementacijo<br />
konvencije je razdeljen v dva<br />
podprograma, in sicer mejni<br />
in policijski program.<br />
Konvencija je pričela veljati<br />
10. oktobra 2007. Menim,<br />
da je konvencija eno izmed<br />
najučinkovitejših in najsodobnejših<br />
orodij <strong>za</strong> medsebojno<br />
policijsko sodelovanje, kar<br />
sem jih imel možnost videti<br />
ali prebrati.<br />
Vsebuje področja, ki so<br />
sicer v Schengen acquisu,<br />
Švedski iniciativi, Prümski<br />
pogodbi in novi pravni podlagi<br />
<strong>za</strong> Europol. Vsebuje torej<br />
orodja <strong>za</strong> medsebojno policijsko<br />
sodelovanje, ki so napisana<br />
kar v štirih dokumentih<br />
in ki predstavljajo pravno<br />
podlago <strong>za</strong> policijsko sodelovanje<br />
med državami EU.<br />
Za učinkovit boj proti<br />
organiziranemu kriminalu,<br />
tihotapstvu prepovedanih<br />
drog, trgovini z ljudmi, korupciji<br />
in nasploh dvigovanju<br />
varnosti imajo države podpisnice<br />
konvencije na voljo<br />
naslednje možnosti:<br />
— medsebojna izmenjava<br />
informacij, ki se nanašajo<br />
na preprečevanje in<br />
odkrivanje kriminalitete,<br />
na nove pojavne oblike<br />
kriminalitete in načine<br />
izvajanja, npr. tihotapljenje<br />
ljudi, prepovedanih<br />
drog, na informacije, ki se<br />
nanašajo na dogodke in<br />
pojave, ki lahko vplivajo<br />
na javni red in mir v državah<br />
podpisnicah (prihodi<br />
huliganov, varovanja VIP<br />
oseb, načrtovani protestni<br />
shodi večjih dimenzij z<br />
udeleženci iz več držav),<br />
podatki o ilegalnih migracijah<br />
in podobno;<br />
— izmenjava osebnih podatkov<br />
(izmenjava in primerjava<br />
podatkov DNK<br />
in drugih identifikacijskih<br />
podatkov, podatkov o<br />
lastnikih motornih vozil,<br />
plovil in letal, podatkov o<br />
vozniških dovoljenjih in<br />
dokumentih vozil, plovil<br />
in letal, ugotavljanje bivališč<br />
in dovoljenj <strong>za</strong> prebivanje,<br />
identificiranje<br />
lastnikov telefonskih številk<br />
in druge telekomunikacijske<br />
opreme, identificiranje<br />
oseb, trupel,<br />
delov trupel, informacije<br />
in podatki o izvoru predmetov,<br />
kot so strelno<br />
orožje, strelivo, eksploziv<br />
in eksplozivne snovi, iskanje<br />
pogrešanih oseb in<br />
stvari, konkretno sodelovanje<br />
na področju <strong>za</strong>ščite<br />
prič. Za izmenjavo osebnih<br />
podatkov je predpogoj,<br />
da države sprejmejo<br />
oziroma implementirajo<br />
Konvencijo Sveta Evrope<br />
o varstvu posameznikov<br />
glede avtomatske obdelave<br />
osebnih podatkov<br />
z dne 28. januar 1981 in<br />
Priporočila Odbora ministrov<br />
Sveta Evrope, št.<br />
R(87)15 z dne 17. september<br />
1987 o uporabi<br />
osebnih podatkov v policijskem<br />
sektorju;<br />
— izdelava skupnih analiz<br />
tveganja;<br />
— izmenjava uradnikov <strong>za</strong><br />
zvezo;<br />
— medsebojna pomoč pri<br />
<strong>za</strong>ščiti prič;<br />
— sodelovanje pri izobraževanju<br />
in usposabljanju;<br />
— sodelovanje pri pripravi<br />
ali izmenjavi preventivnih<br />
programov <strong>za</strong> preprečevanje<br />
kriminalitete;<br />
— sklenitev sporazuma o<br />
prekomejnem policijskem<br />
<strong>za</strong>sledovanju;<br />
— <strong>za</strong> preiskovanje hujših<br />
kaznivih dejanj se lahko<br />
uporabi metoda kontrolirane<br />
pošiljke in izvajajo<br />
prikriti preiskovalni ukrepi;<br />
— možnost ustanavljanja<br />
skupnih preiskovalnih timov;<br />
— možnost ustanavljanja<br />
mešanih patrulj vzdolž<br />
državne meje;<br />
— možnost ustanavljanja<br />
skupnih centrov (dvo- in<br />
večstranskih) …<br />
Na posameznih področjih<br />
lahko medsebojno sodelovanje<br />
poteka neposredno in se<br />
že lahko izvaja (npr. izmenjava<br />
informacij brez osebnih<br />
podatkov), na posameznih<br />
področjih so predvideni izvedbeni<br />
sporazumi (uradniki<br />
<strong>za</strong> zvezo, <strong>za</strong>ščita prič, prekomejno<br />
<strong>za</strong>sledovanje, prekomejni<br />
nadzor, kontrolirana<br />
pošiljka, prikriti preiskovalni<br />
ukrepi …), <strong>za</strong> izmenjavo<br />
osebnih podatkov pa je<br />
predpogoj implementacija<br />
prej opisanih aktov (razen<br />
Romunije in Bolgarije, ki sta<br />
že članici EU).<br />
SEKRETARIAT KONVENCIJE<br />
Kljub temu, da Republika<br />
Slovenija ni podpisnica konvencije,<br />
pa ima Sekretariat<br />
konvencije o policijskem sodelovanju<br />
v jugovzhodni<br />
Evropi (PCC SEE Secretariat)<br />
svoj sedež ravno v Ljubljani,<br />
in sicer pri inštitutu DCAF.<br />
Tako je direktor inštituta<br />
mag. Anton Travner, ki je<br />
na DCAF sekundiran s strani<br />
slovenske policije, istočasno<br />
tudi vodja sekretariata.<br />
Njegovo poznavanje Zahodnega<br />
Balkana in dosedanje<br />
delo na tem območju je bilo<br />
odločilnega pomena pri<br />
izbiri sedeža sekretariata.<br />
Komite ministrov držav jugovzhodne<br />
Evrope (podpisnice<br />
konvencije) je namreč<br />
na svojem prvem uradnem<br />
sestanku na Dunaju <strong>za</strong>prosil<br />
70<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
INTERNATIONAL CO-OPERATION<br />
Republiko Avstrijo in DCAF,<br />
da ustanovita Sekretariat<br />
PCC SEE s sedežem v Ljubljani.<br />
Vsekakor gre <strong>za</strong> izjemno<br />
velik dosežek tako Inštituta<br />
DCAF Ljubljana kot tudi<br />
Republike Slovenije, saj se<br />
varnost v jugovzhodni Evropi<br />
v vsakem primeru odraža<br />
tudi na varnosti v Sloveniji<br />
(t. i. balkanska pot). V sekretariatu<br />
dela šest oseb, poleg<br />
mag. Antona Travnerja še<br />
Stanislav Veniger, Thomas<br />
Pepper, avstrijski ataše v Republiki<br />
Sloveniji, in tri zunanje<br />
sodelavke, <strong>za</strong>poslene na<br />
DCAF.<br />
Naloga sekretariata je<br />
pomoč državam podpisnicam<br />
pri implementaciji konvencije.<br />
Ministri so na prvem<br />
sestanku določili prednostne<br />
naloge, in sicer:<br />
— popraviti nacionalno <strong>za</strong>konodajo,<br />
zlasti z vidika<br />
<strong>za</strong>ščite podatkov;<br />
— sklenitev dvo- in večstranskih<br />
sporazumov;<br />
— izdelava priročnika <strong>za</strong> izvajanje<br />
konvencije;<br />
— ustanovitev nacionalnih<br />
centralnih enot;<br />
— vodenje standardiziranih<br />
usposabljanj, ki se nanašajo<br />
na izvajanje konvencije<br />
in<br />
— ustanovitev skupnih centrov.<br />
Ministri so se tudi strinjali,<br />
da bodo pomagali sekretariatu<br />
s kadrovskimi in<br />
finančnimi resursi. Tako že<br />
s 1. januarja 2010 pričakujemo<br />
policijskega uradnika<br />
iz Srbije, ki bo sekundiran <strong>za</strong><br />
štiri leta.<br />
Na sekretariatu smo pripravili<br />
predlog akcijskega<br />
načrta, letnega načrta dela,<br />
memoranduma o razumevanju,<br />
postopkovnih pravil<br />
in komunikacijske strategije.<br />
Vsi predlogi so bili obravnavani<br />
in tudi sprejeti na<br />
t. i. strokovni skupini (expert<br />
working group) držav podpisnic<br />
konvencije, ki je potekala<br />
ob robu <strong>za</strong>sedanja 6.<br />
ministrske konference marca<br />
2009 v Beogradu. Predloge<br />
so potrdili vsi ministri<br />
držav članic konvencije na<br />
drugem <strong>za</strong>sedanju Sveta<br />
ministrov novembra 2009 v<br />
Bruslju.<br />
Na koncu naj poudarim,<br />
da v sosednji Avstriji potekajo<br />
intenzivne priprave <strong>za</strong><br />
ratifikacijo konvencije. Če<br />
upoštevamo vsa področja,<br />
ki jih konvencija vsebuje in<br />
naše sedanje sodelovanje<br />
in potrebe po sodelovanju<br />
z državami podpisnicami,<br />
še posebej pa državami, ki<br />
so izšle iz nekdanje skupne<br />
države, bi bilo po mojem<br />
prepričanju tudi <strong>za</strong> našo<br />
državo dobro, da bi ratificirala<br />
navedeno konvencijo.<br />
Kot sem že navedel, se bo<br />
dobra varnostna situacija v<br />
državah Zahodnega Balkana<br />
v vsakem primeru odražala<br />
tudi v naši državi in celotni<br />
EU, velja pa tudi obratno.<br />
Zaradi tega bi bilo dobro biti<br />
pogodbenica konvencije,<br />
ki vsebuje zelo dobra orodja<br />
<strong>za</strong> medsebojno policijsko<br />
sodelovanje. Še zlasti <strong>za</strong>to,<br />
ker si lahko glede na določila<br />
konvencije pridržimo<br />
rezerve <strong>za</strong> tista področja, <strong>za</strong><br />
katera menimo, da nam niso<br />
v interesu.<br />
Vsi, ki si želite svoje vedenje<br />
o DCAF še poglobiti,<br />
lahko več informacij najdete<br />
na spletni strani http://www.<br />
dcaf.ch/ , več informacij o<br />
delu Sekretariata PCC SEE<br />
pa najdete na spletni strani<br />
http://www.pccseesecretariat.si/.<br />
Besedilo: Stanislav Veniger<br />
ZASEDANJE DELOVNE SKUPINE EVROPSKIH ŠEFOV POLICIJE<br />
Generalni direktor policije Janko<br />
Goršek in predstavnik UKP Robert<br />
Furman sta se 19. oktobra v Bruslju<br />
udeležila sestanka delovne skupine<br />
evropskih šefov policije (EPCTF – European<br />
Police Chiefs Task Force).<br />
Delovna skupina je pod švedskim<br />
predsedovanjem Svetu Evropske unije<br />
razpravljala o strategiji razvoja policij in<br />
organov, ki so v državah Evropske unije<br />
odgovorni <strong>za</strong> odkrivanje in preiskovanje<br />
kaznivih dejanj.<br />
Drugo težišče razprave je bilo namenjeno<br />
razvoju in krepitvi sodelovanja<br />
med nacionalnimi policijami in<br />
Europolom v odnosu do mednarodnih<br />
civilnih misij, ki so nameščene na kriznih<br />
območjih. Izboljšati je namreč treba izrabo<br />
virov evropskih držav v boju proti<br />
organiziranemu kriminalu. Šefi policij so<br />
nato oblikovali priporočila glede izmenjave<br />
informacij, ki bi omogočala boljše<br />
dolgoročno načrtovanje izrabe kadrov<br />
v mednarodnih civilnih misijah. Tako so<br />
pozvali Svet EU, naj prouči in upošteva<br />
njihove predloge tudi pri pripravi novega<br />
petletnega programa <strong>za</strong> pravosodje<br />
in <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve.<br />
Delovna skupina evropskih šefov<br />
policij je forum, katerega člani so naj-<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
Generalni direktor policije Janko Goršek in predstavnik UKP Robert Furman<br />
višji predstavniki policijskih organi<strong>za</strong>cij<br />
držav članic EU. Njenih sestankov se<br />
kot vodje delegacij praviloma udeležujejo<br />
šefi policij ali njihovi namestniki<br />
v državah članicah EU, <strong>za</strong>radi česar se<br />
tu sprejemajo strateške in operativne<br />
odločitve o skupnem delovanju policijskih<br />
organi<strong>za</strong>cij v EU.<br />
Besedilo: Robert Furman<br />
Foto: Rudolf Kaniški<br />
71
MEDNARODNO SODELOVANJE<br />
VArNOST<br />
ZASEDANJE EVROPSKIH<br />
KONTAKTNIH OFICIRJEV ZA<br />
INTERPOL<br />
Na generalnem sekretariatu Interpola v Lyonu<br />
v Franciji je med 29. in 30. oktobrom potekalo<br />
21. <strong>za</strong>sedanje evropskih kontaktnih oficirjev v<br />
Interpolovih nacionalnih centralnih birojih na<br />
območju evropskih držav in Izraela.<br />
Zasedanja, ki je potekalo pod predsedovanjem<br />
Stephana Gstoehla, Interpolovega kontaktnega<br />
oficirja <strong>za</strong> urad v Vaduzu v Lihtenštajnu,<br />
so se udeležili kontaktni oficirji iz 36 nacionalnih<br />
centralnih birojev v evropskih državah članicah<br />
Interpola, predstavniki Interpolovega generalnega<br />
sekretariata in - kot opazovalca - predstavnik<br />
Urada <strong>za</strong> zvezo z Interpolom v misiji UNMIK na<br />
Kosovu in predstavnica Europola. Iz Slovenije se<br />
je <strong>za</strong>sedanja udeležil evropski kontaktni oficir <strong>za</strong><br />
Interpolov urad v Ljubljani Borut Selan, vodja oddelka<br />
Interpol v sektorju <strong>za</strong> mednarodno policijsko<br />
sodelovanje.<br />
Zasedanja mreže evropskih kontaktnih oficirjev<br />
so redna oblika dela organi<strong>za</strong>cije, saj potekajo<br />
vsako leto. Namen mreže kontaktnih oficirjev je<br />
vzpostavitev in vzdrževanje neposrednih stikov<br />
med kontaktnimi oficirji Interpolovih centralnih<br />
birojev v Evropi. V primerih, ki <strong>za</strong>htevajo posebno<br />
pozornost, ti oficirji vzpostavijo neposredni<br />
prvi kontakt, skrbijo <strong>za</strong> uspešno in učinkovito izmenjavo<br />
informacij ter si pri<strong>za</strong>devajo <strong>za</strong> pospeševanje<br />
dejavnosti v posameznih primerih.<br />
Na <strong>za</strong>sedanju so bile predstavljene<br />
dejavnosti evropskega komiteja pri<br />
Interpolu, Interpolova strategija <strong>za</strong> evropsko<br />
regijo, dejavnosti in razvoj Interpolove<br />
preiskovalne podpore na prednostnih<br />
področjih kriminalitete (npr.<br />
javna varnost in terorizem, prepovedane<br />
droge in kriminalne združbe, finančna<br />
kriminaliteta in kriminaliteta visokih<br />
tehnologij, tihotapstvo ljudi, protikorupcijske<br />
dejavnosti, preiskovalna podpora<br />
pri iskanju oseb), dejavnosti pri<br />
sodelovanju z Evropsko unijo (dejavnosti<br />
v uradu posebnega Interpolovega<br />
predstavništva pri EU, odgovornem <strong>za</strong><br />
sodelovanje z evropskimi institucijami<br />
in agencijami) in proces razširitve dostopa<br />
do Interpolovega sistema preko<br />
nacionalnih centralnih birojev.<br />
Pri <strong>za</strong>dnji od naštetih točk je predstavnik<br />
slovenskega Interpolovega<br />
urada v referatu z naslovom Integracija<br />
Interpolovega sistema v nacionalni<br />
policijski sistem – izkušnje držav članic<br />
opisal izkušnje slovenske policije z<br />
integracijo Interpolovega sistema, se<br />
<strong>za</strong>vzel <strong>za</strong> rešitev identificiranih težav in<br />
pozval evropske kontaktne oficirje, naj<br />
v svojih državah ponovno poudarijo<br />
pomen ažurnih preklicev iskanja oseb,<br />
ki so bile iskane z namenom izročitve.<br />
Med delovnim srečanjem je osebno<br />
spoznal več predstavnikov Interpolovega<br />
generalnega sekretariata ter starih<br />
in novih evropskih kontaktnih oficirjev.<br />
Njihove izkušnje bodo slovenski<br />
policiji v prihodnje dodatno pomagale<br />
pri razvoju mednarodnega policijskega<br />
sodelovanja v okviru Interpola,<br />
mednarodne organi<strong>za</strong>cije kriminalistične<br />
policije.<br />
Besedilo: Borut Selan<br />
Med 12. in 16. oktobrom je<br />
slovensko policijo obiskalo<br />
14 makedonskih policistov,<br />
ki delajo na področju v<br />
skupnost usmerjenega policijskega<br />
dela.<br />
Pobudnica obiska je bila<br />
organi<strong>za</strong>cija OVSE oziroma<br />
Spillover Monitor Mission to<br />
Skopje, ki pomaga pri implementaciji<br />
v skupnost usmerjenega<br />
policijskega dela v Makedoniji,<br />
ki je tam še v <strong>za</strong>četni<br />
fazi razvoja. Pod vodstvom<br />
predstavnika OVSE, Roberta<br />
Pazosa, vodje predhodno<br />
omenjene misije v Makedoniji,<br />
ter vodjem makedonske<br />
delegacije, Tonijem Stankovskim,<br />
pomočnikom direktorja<br />
in vodjo Sektorja <strong>za</strong> policijo,<br />
je Slovenijo obiskalo 14 uslužbencev<br />
makedonske policije.<br />
Osrednji cilj obiska je bil<br />
najti modele na področju<br />
72<br />
MAKEDONSKI POLICISTI NA OBISKU V SLOVENIJI<br />
preventivnega delovanja,<br />
ki bi jih lahko implicirali v<br />
makedonsko okolje, da bi izboljšali<br />
znanje na področju<br />
mednarodnih standardov<br />
policijskega upravljanja znotraj<br />
v skupnost usmerjenega<br />
policijskega dela. V ta namen<br />
je program študijskega<br />
obiska <strong>za</strong>jemal predstavitev<br />
preventivnega dela tako na<br />
regionalni kot tudi lokalni<br />
ravni. Gostom smo predstavili<br />
v skupnost usmerjeno policijsko<br />
delo in prometno varnost<br />
v Sloveniji. Poleg tega so si<br />
ogledali postajo pomorske<br />
policije, postajo konjeniške<br />
policije, policijsko pisarno in<br />
operativno-komunikacijski<br />
center. Seznanili pa smo jih<br />
tudi s projekti Otrok – policist<br />
<strong>za</strong> en dan in Policist Leon<br />
svetuje, druge preventivne<br />
projekte ter delo policistov<br />
kolesarjev.<br />
Makedonski gosti so bili<br />
nad delom slovenske policije<br />
pozitivno presenečeni. Našli<br />
so veliko idej, ki jih bodo<br />
poskušali umestiti v svoj prostor.<br />
Povabili so nas na obisk<br />
v Makedonijo, kjer se bomo<br />
lahko sami prepričali o pozitivni<br />
umeščenosti naših idej<br />
v makedonskem policijskem<br />
okolju.<br />
Besedilo: Anita Baltič, Ivan Mezek,<br />
Marija Mikulan<br />
Foto: Monika Golob<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
LIFE AND WORK<br />
SESTANEK PREDSTAVNIKOV DRŽAV MEDA<br />
V Madridu je 19. novembra potekal<br />
sestanek držav MEDA (Euro-Mediterranean<br />
Partnership) na temo projekta<br />
EUROMED II, ki ga je v sodelovanju<br />
z Evropsko policijsko akademijo<br />
(CEPOL) organizirala Španija<br />
kot predsedujoča država Svetu Evropske<br />
unije.<br />
Sestanka na temo boja proti terorizmu<br />
v Sredozemlju sta se poleg visokih<br />
predstavnikov držav MEDA udeležila<br />
tudi predstavnika slovenske policije<br />
Marjan Farič iz sektorja <strong>za</strong> mednarodne<br />
odnose v SGDP in Slavko Koroš, vodja<br />
sektorja <strong>za</strong> organizirano kriminaliteto v<br />
UKP.<br />
Projekt MEDA, ki poteka od leta 1995,<br />
od leta 2002 pa kot del III. stebra arhitekture<br />
EU <strong>za</strong> področje pravosodja in<br />
notranjih <strong>za</strong>dev, je <strong>za</strong>snovan kot regionalno<br />
partnerstvo med državami EU,<br />
predvsem držav sredozemske regije z<br />
Alžirijo, Egiptom, Izraelom, Jordanijo,<br />
Libanonom, Sirijo, Marokom, Palestinskimi<br />
ozemlji in Tunizijo.<br />
Namen projekta EUROMED II, ki od<br />
leta 2007 poteka pod okriljem Evropske<br />
policijske akademije CEPOL, je krepitev<br />
evro-mediteranskega sodelovanja na<br />
področju boja proti terorizmu, trgovini<br />
z drogami, trgovini z ljudmi in ilegalnimi<br />
migracijami, finančni kriminaliteti in<br />
kriminaliteti visokih tehnologij, predvsem<br />
pa krepitev odzivnosti držav in<br />
njihove sposobnosti <strong>za</strong> oblikovanje<br />
učinkovitih nacionalnih politik in skupnih<br />
strategij v boju proti težjim oblikam<br />
kriminalitete in terorizma.<br />
Glavna tema tokratne konference<br />
je bil boj proti terorizmu. Ta namreč v<br />
članicah MEDA predstavlja najresnejši<br />
varnostni problem, ki ogroža mir in notranjo<br />
stabilnost. Na konferenci so bili<br />
sprejeti pomembni <strong>za</strong>ključki, ki bodo<br />
omogočili boljšo koordinacijo in boljši<br />
pretok informacij v skupnih preiskavah,<br />
usklajevanje preventivnih dejavnosti<br />
ter združevanje znanja in drugih virov.<br />
Prav tako so bili sprejeti sklepi o proučitvi<br />
možnosti <strong>za</strong> oblikovanje skupnih<br />
preiskovalnih skupin ter sklepi, ki bodo<br />
omogočili oblikovanje sistema <strong>za</strong> zgodnje<br />
opo<strong>za</strong>rjanje.<br />
Slovenska delegacija je nave<strong>za</strong>la<br />
kar nekaj pomembnih stikov z visokimi<br />
predstavniki policij držav udeleženk, ki<br />
lahko v prihodnosti v konkretnih <strong>za</strong>devah<br />
pomembno olajšajo in predvsem<br />
pospešijo izmenjavo potrebnih informacij.<br />
Besedilo: Marjan Farič<br />
PROJEKT ILECU’s<br />
Slovenija sodeluje v evropskem projektu ILECU's, namenjenem<br />
vzpostavitvi koordinacijskih enot <strong>za</strong> policijsko<br />
sodelovanje v državah Zahodnega Balkana. Predstavitve<br />
akcijskega načrta <strong>za</strong> implementacijo tega projekta sta se<br />
22. oktobra v Makedoniji udeležila tudi predstavnika slovenske<br />
policije.<br />
Vloga Slovenije v tem projektu je pomoč Makedoniji pri<br />
njegovi implementaciji. Pobudnik in vodja projekta v Evropski<br />
komisiji je namreč avstrijsko ministrstvo <strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve, v<br />
njem pa sodelujeta tudi notranji ministrstvi Slovenije in Romunije.<br />
Predstavitve v Skopju sta se udeležila direktor UKP mag.<br />
Aleksander Jevšek in vodja sektorja <strong>za</strong> mednarodno policijsko<br />
sodelovanje v UKP Dušan Kerin.<br />
Sodelovali so tudi predstavniki makedonskih ministrstev<br />
<strong>za</strong> <strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve, finance in pravosodje ter njihovega vrhovnega<br />
državnega tožilstva in direkcije <strong>za</strong> varstvo osebnih<br />
podatkov. Svoje poglede na projekt sta povzela predstavnik<br />
Evropske komisije v Makedoniji Giorgio Butini in namestnik<br />
vodje projekta ILECU's Wolfgang Gerstl. Projekt in akcijski plan<br />
<strong>za</strong> njegovo implementacijo pa sta udeležencem predstavila<br />
vodja projektne skupine v Makedoniji Aleksandar Jovanov in<br />
vodja podprojektnega tima Dušan Kerin.<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
Projekt ILECU's (Law Enforcement Central UnitS) pomeni<br />
vzpostavitev nacionalnih koordinacijskih točk <strong>za</strong> izmenjavo<br />
podatkov in <strong>za</strong>prosil v okviru Interpola, Europola, schengenskega<br />
informacijskega sistema, agencije Frontex, centra SE-<br />
CI, Eurojusta, evropske pravosodne mreže (European judicial<br />
network), oficirjev <strong>za</strong> zvezo ter dvo- in večstranskih sporazumov<br />
na območju Zahodnega Balkana (na Hrvaškem, v Bosni<br />
in Hercegovini, Srbiji, Črni gori, Makedoniji in Albaniji).<br />
Besedilo: Dušan Kerin<br />
73
MEDNARODNO SODELOVANJE<br />
MEDNARODNO SREČANJE VOZIL 4 X 4<br />
Prvi decembrski vikend je v Gradišču ob Soči v Italiji potekalo<br />
srečanje vozil 4 x 4, ki se ga poleg okoli 700 ekip iz<br />
večine evropskih držav že vrsto let udeležujeta tudi ekipi<br />
s službenimi vozili slovenske policije, in sicer ekipi iz celjskega<br />
in novogoriškega regionalnega kluba IPE. Slednja<br />
ekipa, upoštevajoč dobro sodelovanje z italijanskimi sosedi,<br />
ponavadi poskrbi tudi <strong>za</strong> organi<strong>za</strong>cijo predstavnikov<br />
slovenske policije. V <strong>za</strong>dnjih dveh letih se je srečanju<br />
pridružila tudi ekipa PP Slovenj Gradec.<br />
PRVO ZASEDANJE SLOVENSKO-<br />
TURŠKE MEŠANE KOMISIJE<br />
VArNOST<br />
je bilo <strong>za</strong> zračno podporo, saj so prireditev spremljali tudi helikopterji.<br />
Strokovna organi<strong>za</strong>cija prireditve in medsebojna pomoč<br />
sta se potrdili tudi letos, ko se je že skoraj na koncu, v <strong>za</strong>dnji<br />
etapi, pokvarilo eno od vozil. Organi<strong>za</strong>tor se je takoj odzval,<br />
nesebično pa sta pomagali tudi preostali ekipi slovenske policije,<br />
tako da se je lahko službeno vozilo po prireditvi odpeljalo<br />
v Slovenijo.<br />
Besedilo in foto: Bojan Triglav<br />
V Ljubljani je 5. novembra potekalo prvo <strong>za</strong>sedanje slovensko-turške<br />
mešane komisije po 10. členu Sporazuma<br />
med Vlado Republike Slovenije in Vlado Republike Turčije<br />
o sodelovanju v boju proti organiziranemu kriminalu, ne<strong>za</strong>koniti<br />
trgovini s prepovedanimi drogami, mednarodnemu<br />
terorizmu in drugim hujšim kaznivim dejanjem.<br />
Zbor vozil 4 x 4 se je <strong>za</strong>čel s tradicionalnim startom policijskih<br />
ekip. Ekipe iz vrst policije, reševalcev in gasilcev, ki prihajajo<br />
iz držav Alpe-Adria, so se lahko ne glede na svojo startno<br />
številko postavile na čelo jutranjega starta. Ta se je <strong>za</strong>čel<br />
s fotografiranjem uniformirancev in re<strong>za</strong>njem traku na startni<br />
rampi. Tako smo lahko že ob jutranjem zboru nave<strong>za</strong>li nova<br />
poznanstva in izmenjali mnenja, primerjali vozila in uniforme<br />
posameznih ekip.<br />
Na več kot 100-kilometrski progi so prišli do veljave znanje<br />
tujega jezika, timsko delo, medsebojno sodelovanje, znanje<br />
topografije in veščina vožnje s poznavanjem zmogljivosti uporabljenega<br />
terenskega vozila. Slovenske ekipe smo uporabljale<br />
vozili Puch 230 in Nissan Terrano 2.7, ki sta se, kljub nekoliko<br />
starejšim letnikom, izka<strong>za</strong>li <strong>za</strong> izredno sposobni in zmogljivi.<br />
Vožnja po brezpotju oz. v ekstremnih razmerah je služila <strong>za</strong><br />
pridobivanje prakse na zemljišču, s kakršnim se policisti <strong>za</strong>radi<br />
vse pogostejših podnebnih sprememb pri svojem vsakdanjem<br />
delu srečamo vsaj enkrat ali dvakrat na leto.<br />
Proga je bila speljana po razgibanem svetu z različnimi<br />
podlagami (voda, blato, listje ...) in ekstremnimi nakloni, ki jih<br />
je moral preudarno in s poznavanjem tehnologije premagovati<br />
v nizu.<br />
Zelo <strong>za</strong>nimivo je bilo opazovati naravovarstveni vidik, saj<br />
je bila proga speljana v naravnem okolju, vendar tako, da smo<br />
lahko naravo čimbolj obvarovali. Peljala je po suhih predelih<br />
Soče oz. njenih pritokih. Organi<strong>za</strong>tor je ob izvozu na asfaltne<br />
površine poskrbel tudi <strong>za</strong> čiščenje ceste (polivanje in krtačenje),<br />
kar bi bilo lahko <strong>za</strong> zgled tudi kakšnemu slovenskemu<br />
kmetovalcu ali gradbincu.<br />
Prireditev je bila organizirana na zelo visoki ravni, saj je bila<br />
na voljo ekipa nujne medicinske pomoči, organi<strong>za</strong>tor je bil na<br />
kraju ob vsakem najmanjšem neljubem dogodku, poskrbljeno<br />
74<br />
Zasedanja se je udeležila<br />
petčlanska delegacija, sestavljena<br />
iz predstavnikov turške<br />
državne policije pod vodstvom<br />
vodje oddelka <strong>za</strong> zunanje <strong>za</strong>deve<br />
turške policije Adema<br />
Özçetina. Slovensko stran so<br />
<strong>za</strong>stopali: vodja delegacije<br />
Marjan Farič iz Sektorja <strong>za</strong> mednarodne<br />
odnose SGDP, Robert<br />
Furman iz UKP GPU, vodja Sektorja<br />
mejne policije UUP Melita<br />
Močnik, Vesna Drole iz Službe<br />
<strong>za</strong> evropske <strong>za</strong>deve in mednarodno<br />
sodelovanje na MNZ in<br />
Staša Nunič iz Sektorja <strong>za</strong> mednarodne<br />
odnose SGDP.<br />
Sestanek je bil namenjen<br />
izmenjavi informacij na področju<br />
ne<strong>za</strong>konite trgovine s<br />
prepovedanimi drogami, ilegalnih<br />
migracij in tihotapljenja<br />
oseb v države Evropske unije<br />
ter na področju terorizma, ekstremnega<br />
nasilja in tihotapstva<br />
orožja.<br />
Poleg tega so strokovnjaki<br />
proučili možnosti tesnejšega<br />
sodelovanja med obema policijama<br />
in si izmenjali kontaktne<br />
podatke, turška stran pa je<br />
predstavila tudi priložnosti <strong>za</strong><br />
izobraževanje na turški policijski<br />
akademiji. Sprejet je bil dogovor,<br />
da si državi po diplomatski<br />
poti izmenjata informacije o<br />
nacionalnih kontaktnih točkah<br />
<strong>za</strong> vsako obravnavano delovno<br />
področje, kar bo še olajšalo in<br />
nedvomno tudi okrepilo policijsko<br />
sodelovanje med državama.<br />
Predstavniki obeh strani so<br />
bili <strong>za</strong>dovoljni s potekom sestanka<br />
in <strong>za</strong>interesirani <strong>za</strong> izmenjavo<br />
informacij in dobrih praks<br />
tudi v prihodnje. Turška delegacija<br />
je predlagala izvedbo naslednjega<br />
sestanka v Ankari.<br />
Besedilo: Staša Nunič<br />
Foto: Tadej Fischinger<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
LIFE AND WORK<br />
Namestnik generalnega direktorja policije Matjaž<br />
‣<br />
Šinkovec je 30. novembra pred odhodom na delo<br />
v mednarodno civilno misijo OVSE v Srbiji sprejel<br />
mag. Džemala Durića. Ta bo v misiji opravljal delo<br />
koordinatorja usposabljanj. Z leve proti desni:<br />
Branko Celar, Marko Rode, mag. Džemal Durić in<br />
Matjaž Šinkovec. (Foto: Nina Djordjević)<br />
‣<br />
Generalni direktor policije Janko Goršek je konec septembra sprejel francoskega<br />
atašeja <strong>za</strong> notranjo varnost Dominiqua Fuchsa, ki je <strong>za</strong>menjal Fabiena<br />
Barthe<strong>za</strong>. Francija spada med pomembnejše subjekte slovenskega mednarodnega<br />
policijskega sodelovanja, ki poteka predvsem preko Europola<br />
in NCB Interpola. (Foto: Monika Golob)<br />
‣<br />
Namestnik generalnega direktorja policije Matjaž Šinkovec je 14. septembra<br />
sprejel italijanskega uradnika <strong>za</strong> zvezo v odhajanju Giannija Baldija, ki<br />
je pohvalil odlično sodelovanje s policijo v njegovih osmih letih službovanja<br />
v Sloveniji.<br />
‣<br />
Na slovenskem veleposlaništvu v Prištini na Kosovu<br />
je bila 7. septembra slovesna podelitev medalj<br />
in priznanj slovenskim policistom v misiji EULEX.<br />
Prejeli so jih Danilo Grahornik, Gorazd Dreisiebner,<br />
Damir Hojnik, Boštjan Knaflič, Boštjan Kreže,<br />
Grega Novak, Gregor Simerl, Štefan Skalar, Miran<br />
Šribar in Sašo Zidar ter Boštjan Smolej, ki je prejel<br />
še posebno priznanje in plaketo.<br />
V Sarajevu je 20. novembra potekalo 13. slovesna<br />
podelitev medalj policistom, ki sodelujejo v<br />
mirovni operaciji Evropske unije EUPM (European<br />
Union Police Mission) v Bosni in Hercegovini. Med<br />
prejemniki medalj <strong>za</strong> uspešno delo v misiji je bil<br />
tudi pripadnik slovenske policije Allen Lorbek. Z<br />
leve proti desni: Marko Rode, Allen Lorbek, Vladimir<br />
Pocek, Darko Lesjak in Zdravko Slavec.<br />
‣<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
75
PROSTI ČAS – PREDSTAVLJAMO POLICISTE<br />
VArNOST<br />
ROMANJE V COMPOSTELO – ALI GLOBALIZACIJA PO ŠPANSKO<br />
Danes bi težko našli koga, ki še ni slišal <strong>za</strong> eno najstarejših krščanskih romarskih<br />
poti, poti sv. Jakoba, še najbolj znani kot Camino (šp. pot). S Caminom sem<br />
se seznanila prek knjig pisatelja Paula Coelha in ameriške igralke Shirley Mac-<br />
Laine, ki sta to pot prehodila, in s svojimi knjigami veliko prispevala k njenemu<br />
ponovnemu oživljanju in množičnemu obisku romarjev z vseh koncev sveta.<br />
Poti v Compostelo je kar nekaj, vsekakor<br />
je najbolj znana francoska smer, ki<br />
se <strong>za</strong>čenja na francoski strani Pirenejev<br />
in po dobrih 800 km konča v Santiagu de<br />
Compostela na severo<strong>za</strong>hodu Španije. V<br />
tamkajšnji katedrali so shranjeni posmrtni<br />
ostanki sv. Jakoba, Jezusovega najljubšega<br />
učenca.<br />
Večino poti sem imela občutek, da se<br />
sprehajam po dalmatinskih otokih, požganih<br />
od sonca, s to razliko, da španska narava<br />
ni imela nekega izrazitega, značilnega<br />
vonja, tako značilnega <strong>za</strong> »domače loge«.<br />
Pot ob neskončnih poljih žita in sončnic<br />
je kot stopanje po van Goghovih slikah.<br />
Na <strong>za</strong>dnji četrtini poti, v Galiciji, <strong>za</strong> katero<br />
pravijo, da je najlepši del Camina, se je po<br />
dolgem času spet pojavila zelena barva, ki<br />
me je zelo spominjala na Slovenijo in sprehode<br />
po Rožniku. Pot je večinoma ravna,<br />
le nekajkrat se je bilo treba povzpeti v hrib.<br />
Žal je civili<strong>za</strong>cija tudi tukaj terjala svoj davek,<br />
tako da smo večkrat hodili po asfaltu<br />
in ob avtocesti. Pot je lepo označena z rumenimi<br />
puščicami, <strong>za</strong>to se ni lahko izgubiti.<br />
Vendar se dogaja tudi to. Meni, denimo,<br />
je to večkrat uspelo.<br />
V <strong>za</strong>četku septembra sva se s prijateljem<br />
po nočni vožnji do Benetk znašla na<br />
letališču, s katerega smo poleteli do Madrida<br />
in nato do končne postaje v Pamploni,<br />
kjer naj bi <strong>za</strong>čeli s pohodom. Bilo je še zelo<br />
76<br />
vroče, posebej v visokih pohodnih čevljih,<br />
ki smo jih <strong>za</strong>radi pomanjkanja prostora v<br />
nahrbtnikih imeli obute. Ob čakanju na letalo<br />
sem se poskusila kratkočasiti z opazovanjem<br />
množice. V preteklosti mi je bilo to<br />
vedno v veliko veselje in sem lahko ure in<br />
ure strmela v množico, tako drugačno od<br />
tiste, ki sem jo pustila doma. Žal tokratna<br />
ni bila nič drugačna in rahlo se mi je stožilo<br />
ob spominu na lepe obraze iz španskih filmov<br />
in pisano množico likov na ameriških<br />
letališčih.<br />
Ne spominjam se več natančno, <strong>za</strong>kaj<br />
sem se napotila na skoraj pet tednov<br />
trajajočo pot, vsekakor ne <strong>za</strong>to, da bi našla<br />
samo sebe, saj se nisem nikoli izgubila,<br />
mogoče <strong>za</strong>radi nekega tihega pričakovanja<br />
... nečesa.<br />
Spominjam pa se romarjev. Bilo nas<br />
je veliko, vseh starosti, z vseh koncev<br />
sveta. Že ob prvem prihodu v hostel (šp.<br />
albergue) smo v veliki sobi s pogradi spali<br />
s tremi Slovenci. Čeprav smo jih na poti<br />
srečali še devet, smo se vedno kar potuhnili<br />
in svoje identitete nismo izdali. Bilo<br />
je <strong>za</strong>bavno poslušati, kako razmišljajo in<br />
kaj govorijo, še posebej ženske. Meni najljubši<br />
so bili Avstralci, z njimi sem vedno<br />
tudi v preteklosti imela najboljše odnose<br />
<strong>za</strong>radi njihove preprostosti, iskrenosti in<br />
dobre volje. Med domačini, in presenetljivo,<br />
med romarji, ni skoraj nihče, razen<br />
angleško govorečih, obvladal angleškega<br />
ali kakšnega drugega tujega jezika. Zato<br />
svetujem vsem prihodnjim romarjem, naj<br />
se naučijo vsaj osnov španščine, da bodo<br />
vsaj približno vedeli, kaj bodo dobili na<br />
krožnik.<br />
Po pripovedovanju tistih, ki so že večkrat<br />
prehodili pot, je septembra v povprečju<br />
manj romarjev, pa še starejši so od<br />
onih, ki potujejo na višku sezone. Med<br />
njimi so bili tudi osemdesetletniki, ki so si<br />
vzeli dovolj časa in so se doma temeljito<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
FREE TIME - PRESENTATIONS OF POLICE OFFICERS<br />
fizično pripravili <strong>za</strong> to kar naporno pot. In<br />
vsi so prišli na cilj. S prtljago vred.<br />
Spominjam se prvega šoka ob pogledu<br />
na nepregledno množico romarjev, ki<br />
je skupaj z nami še v globoki temi krenila<br />
na pot. Vsi smo bili podobno oblečeni in<br />
obuti, kot da bi čisto vsi nakupovali v isti<br />
trgovini in upoštevali nasvete, objavljene<br />
na spletnih straneh. Na pomoč!<br />
Ostaja uganka, <strong>za</strong>kaj so le redki, kljub<br />
temu, da smo vsi pridobivali informacije<br />
z istih spletnih pove<strong>za</strong>v, upoštevali pomemben<br />
nasvet o priporočeni teži nahrbtnikov<br />
– ta naj ne bi presegla 10 % telesne<br />
teže. Potežkala sem nešteto nahrbtnikov.<br />
Nekaterih nisem mogla premakniti niti <strong>za</strong><br />
ped. Moj je bil med najlažjimi, če seveda<br />
izv<strong>za</strong>mem nahrbtniček Američanke Susan,<br />
ki je bil še najbolj podoben moji toaletni<br />
torbici. Modra gospa, ki je bila vneta<br />
<strong>za</strong>govornica nekajenja in ostra kritičarka<br />
španskih oblasti, ki so kljub prepovedi v<br />
nekaterih lokalih dovoljevale kajenje v <strong>za</strong>prtih<br />
prostorih, je že vedela, <strong>za</strong>kaj. Enkrat<br />
je že prehodila to pot, <strong>za</strong>to se je dobro<br />
<strong>za</strong>vedala, da tudi krema <strong>za</strong> roke po določenem<br />
času postane težka kot svinec.<br />
Ženskam po nekaj dneh hoje ni bilo več<br />
pomembno, ali so našminkane, ali so uporabile<br />
regenerator <strong>za</strong> lase, moškim pa, ali<br />
imajo pri sebi kamero in fotoaparat. Vsa<br />
odvečna krama je romala po pošti na<strong>za</strong>j<br />
ali je bila odvržena kar ob poti.<br />
Pohodne čevlje smo v hostlih <strong>za</strong>radi<br />
velikega števila in nič kaj prijetnega vonja<br />
vedno sezuvali v posebnem prostoru,<br />
preden smo stopili v skupno spalnico. Nič<br />
čudnega ni, da je prijatelj nekega jutra, ko<br />
je <strong>za</strong>radi številnih žuljev, ki jih je pridelal že<br />
prvi dan in je <strong>za</strong>radi tega hodil v sandalah,<br />
namesto svojih vzel tuje čevlje. Ker svojih<br />
čevljev sploh ni poznal, je trajalo kar nekaj<br />
časa, da je ugotovil pomoto, čeprav so bili<br />
čevlji ženski in <strong>za</strong> dve številki manjši od<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
njegovih. Ob najinih patetičnih naporih,<br />
da bi se dokopala do svojih čevljev, se je<br />
<strong>za</strong>baval cel Camino, midva pa postala prepoznavna<br />
in vir mu<strong>za</strong>nja. Morda bova celo<br />
končala v naslednji knjigi o romanju, ki se<br />
vrstijo kot po tekočem traku.<br />
Na koncu nam je le uspelo dobiti čevlje<br />
na<strong>za</strong>j. Njihova že rahlo obupana lastnica je<br />
nekega dne v albergu spala poleg mene;<br />
nanjo naju je opozorila romarka, ki je bila<br />
seznanjena s celotno zgodbo.<br />
Vesela sem bila, da me ni nihče vprašal,<br />
kaj delam, <strong>za</strong>kaj sem tukaj. Ljudi sem spoznavala<br />
brez vnaprejšnjih sodb in pomislekov,<br />
vsi smo bili le navadni ljudje na poti.<br />
Celo po imenu smo se spraševali bolj poredkoma<br />
in bolj proti koncu poti. Ali bi se<br />
bila drugače obnašala do prijaznega starejšega<br />
gospoda s smešno kapico na glavi, ki<br />
je poskrbel <strong>za</strong>me, ko sem se v sol<strong>za</strong>h <strong>za</strong>radi<br />
neznosnih bolečin v nogah privlekla v spalnico<br />
v tretjem nadstropju, in me nenehno<br />
spodbujal na poti Tik pred koncem poti,<br />
ko smo se poveselili <strong>za</strong> skupno mizo, sem<br />
izvedela, da je prijazni mož visoki duhovnik<br />
v službi angleške kraljice.<br />
Spominjam se, da sem opazovala ljudi<br />
s spodnjega ležišča, moje očaranosti nad<br />
tem, da se dva človeka nista na enak način<br />
spravljala v posteljo ali jo zjutraj <strong>za</strong>puščala.<br />
Veliko ljudi, veliko različnih načinov ogledovanja<br />
žuljev, masiranja stopal, raztegovanja<br />
mišic, prižiganja luči pod odejo, zlaganja<br />
obleke, <strong>za</strong>piranja <strong>za</strong>drg na spalnih<br />
vrečah, pakiranja v temi …<br />
Camino se lahko prehodi naenkrat v<br />
celoti ali v daljših časovnih obdobjih in po<br />
etapah. Francozi in Španci ponavadi hodijo<br />
skupaj s prijatelji ob vikendih in v poletnih<br />
počitnicah, oziroma kakor jim pač čas<br />
dopušča. V svoj romarski potni list pridno<br />
zbirajo žige v prenočiščih in ko pridejo do<br />
konca, dobijo potrdilo o opravljeni poti. Za<br />
pridobitev potrdila morajo prehoditi najmanj<br />
100 km, romarji na kolesih pa 200 km.<br />
Romarski potni list si mora priskrbeti vsak<br />
romar na <strong>za</strong>četku poti v romarskem uradu,<br />
saj brez njega ni mogoče poceni prenočevati<br />
v albergih. Albergi so kar pogosto<br />
posejani vzdolž poti in ponujajo romarjem<br />
najmanj skupna ležišča in tuš. Zasebna<br />
prenočišča, odprta <strong>za</strong>radi velikega povpraševanja<br />
popotnikov, imajo že tudi restavracije<br />
in bazene. Takšna prenočišča so privlačna<br />
zlasti <strong>za</strong> mlajšo populacijo, ki je odkrila<br />
Camino kot športni izziv in priložnost<br />
<strong>za</strong> <strong>za</strong>bavo. Najpopularnejša prenočišča so<br />
objavljena v številnih vodnikih. Obstajajo<br />
tudi posebni albergi, ki jih ni mogoče najti<br />
v vodnikih in so namenjeni resnejšim<br />
iskalcem. Ti so zelo skromno opremljeni,<br />
brez elektrike in kopalnic, in jih upravljajo<br />
menihi. Po pripovedovanju pa omogočajo<br />
prvovrstno duhovno doživetje.<br />
Pravijo, da pot vsakega spremeni in da<br />
vsakdo dobi svojo lekcijo. Karkoli sem že<br />
pričakovala od te poti, nisem niti v sanjah<br />
pomislila, da mi bodo že po enem tednu<br />
77
PROSTI ČAS – PREDSTAVLJAMO POLICISTE<br />
VArNOST<br />
odpovedale noge. Ker nisem imela nobenih<br />
izkušenj, sem počasi, kljub bolečinam,<br />
nadaljevala. In sem hodila, dokler bolečine<br />
niso postale neznosne in hoja popolnoma<br />
nemogoča.<br />
Tolažila sem se z mislijo, da se bom<br />
lahko do cilja odpeljala z avtobusom, počakala<br />
prijatelja, dvignila potrdilo (saj sem<br />
prehodila več kot 500 km) in odletela domov.<br />
Vendar ni bilo tako. Vsi na poti, brez<br />
izjeme, so imeli s sabo vodnik po Caminu<br />
z vsemi potrebnimi informacijami. Midva<br />
pa sva se <strong>za</strong>našala na to, da nama bodo<br />
potrebne informacije že pravočasno same<br />
prihajale naproti. Tako sem »pravočasno«<br />
izvedela, da je vsa moja prehojena pot <strong>za</strong>man<br />
in da ne bom dobila potrdila, če ne<br />
prehodim <strong>za</strong>dnjih 100 km do Santiaga.<br />
Vzela sem si nekaj dni počitka in se odločila.<br />
Mislila sem si: če bom kljub bolečinam<br />
naredila prvi korak, bo moja srečna<br />
zvezda naredila vse, da varno pridem na<br />
cilj. Podobno je tudi doma, ko se odločam<br />
<strong>za</strong> hribe v slabem vremenu. Če grem,<br />
vedno pridem domov pred dežjem. Po tej<br />
odločitvi so mi <strong>za</strong>čeli naproti prihajati vsi<br />
mogoči maserji, fizioterapevti in zdravilci<br />
in lahko rečem, da so se z mojimi stopali<br />
ukvarjali predstavniki številnih držav. Na<br />
nekem počivališču je k meni prišla neka<br />
ženska. Predstavila se je kot zdravilka in<br />
mi ponudila pomoč, če ji dovolim, seveda.<br />
Seveda sem ji dovolila. Energija, ki je<br />
stekla iz njenih rok, je skoraj odpihnila prijatelja,<br />
ki je nič hudega sluteč sedel nekaj<br />
metrov stran. Izboljšanje je bilo takojšnje<br />
in občutno, lahko sem spet nadaljevala s<br />
hojo in postala malo bolj ponižna. V roke<br />
me je vzel tudi odlični avstralski fizioterapevt,<br />
o katerem sem večkrat slišala, da je<br />
uspešno pomagal številnim romarjem z<br />
vnetimi tetivami; prišel je k meni in mi ponudil<br />
pomoč. Bojda ni več prenesel klavrnega<br />
pogleda name. Domnevam, da sem<br />
ka<strong>za</strong>la res žalostno podobo mimoidočim,<br />
posebej zjutraj, ko sem na njihovih obrazih<br />
brala, da <strong>za</strong>me ni nobenega upanja in<br />
da me spodbujajo le <strong>za</strong>radi dobre domače<br />
vzgoje in ne <strong>za</strong>to, ker <strong>za</strong>res menijo, da<br />
bom prispela na cilj.<br />
Vedela sem, da se bo zgodilo še nekaj,<br />
kar mi bo olajšalo pot, in kar sem uporabila<br />
kot argument pri prepričevanju prijatelja,<br />
da bom zmogla. Takrat še nismo vedeli,<br />
da zgibanka, po kateri smo šteli kilometre,<br />
nima točno vpisanih podatkov, dejanskih<br />
kilometrov je bilo na srečo občutno manj.<br />
Pogrešam to popolno vedenje o tem, kaj<br />
moram narediti, ker je izpuhtelo takoj po<br />
prihodu domov.<br />
Pogrešam tudi izraze veselja in dobrodošlice<br />
na obrazih sopotnikov, ko sva pozno<br />
zvečer le prilezla v hostel ali mesto. Vsi<br />
so naju že poznali, tako da me je v Španiji<br />
pozdravljalo več znancev, kot me sicer v<br />
Ljubljani.<br />
Na koncu, dan pred prihodom na cilj, je<br />
bilo v zraku nepopisno veselje. Na dan so<br />
prihajale izpovedi o strahu, dvomih, bolečinah,<br />
pridobitvah. Nikomur se ni mudilo<br />
spati, želeli smo podaljšati zgodbo, ki se<br />
bo že naslednji dan <strong>za</strong>ključila.<br />
In cilj, Santiago de Compostela. Na trg<br />
pred katedralo sva prišla <strong>za</strong>dnja. Sledili so<br />
objemi in vsakodnevna maša <strong>za</strong> prispele<br />
romarje. Katedrala je bila polna, predvsem<br />
turističnih romarjev, ki so prehodili le 100<br />
km in so se od nas že na daleč razlikovali<br />
po čistih čevljih, oblačilih in nahrbtnikih.<br />
Ozračje je bilo tako nabito s čustvi, da sem<br />
samo še na hitro s pogledom objela in pozdravila<br />
svoje zveste, utrujene in uma<strong>za</strong>ne<br />
sopotnike in se neopazno izmuznila ven.<br />
Treba je bilo pohiteti na letališče.<br />
Preden sem se odpravila na pot, sem<br />
sodelavcem obljubila, da bom v katedrali<br />
prižgala svečko <strong>za</strong> cel kolektiv. To sem tudi<br />
storila, tako da bi, dragi sodelavci, že od<br />
30. septembra 2009 morali občutiti izboljšanje<br />
na vseh ravneh. Če pa tega še niste<br />
<strong>za</strong>znali, je najverjetnejša razlaga, da moja<br />
želja, <strong>za</strong>radi množice podobnih, še ni našla<br />
poti do naslovnika. Pa jo bo, kmalu.<br />
Besedilo: A. S.<br />
Foto: splet in osebni arhiv<br />
POPOTOVANJE PO UKRAJINI<br />
MISIJON – ZA NASMEH NA OTROŠKEM OBRAZU<br />
Potujemo <strong>za</strong>to, ker je po svetu veliko <strong>za</strong>nimivega. Druge dežele, ljudje, kultura in podnebje ti odpirajo nove horizonte<br />
in svoboda, ki jo živiš, ko odvržeš breme vsakdana, te vodi v poglabljanje vase in ti omogoča osebno rast. In ko si upaš<br />
posegati po najbolj norih in divjih sanjah, izžarevaš ljubezen, strast in hrepenenje. Ob tem spoznaš, da je resnično dobro<br />
v življenju, naučiti se ljubiti, ljubiti tako, da sem srečna, ko je srečen tisti, ki je z menoj.<br />
78<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
FREE TIME - PRESENTATIONS OF POLICE OFFICERS<br />
Sprejem na letališču z veleposlanikom Borisom Goletom (skrajno desno na sliki) in misionarjem Tomažem<br />
Mavričem (levi na sliki), ki že več let deluje v Ukrajini.<br />
Dve roki imamo: eno, da pomagamo<br />
sebi, in drugo, da pomagamo drugim, in<br />
<strong>za</strong>to sem letos želela svoj dopust podariti<br />
mladim, ki so <strong>za</strong>radi različnih razlogov<br />
na robu družbe. S skupino prostovoljcev<br />
sem slabe tri tedne preživela v Ukrajini,<br />
v mestu Harkov, kjer je na vsakem koraku<br />
<strong>za</strong>znati socialno stisko ljudi. V času, ki<br />
sem ga preživela ob delu, igranju, petju,<br />
plesu, športnih igrah in pogovorih z<br />
otroki, starimi med 3 in 16 let, sem spoznala<br />
najhujše posledice socialne stiske,<br />
ločenih družin, alkohola in drugih okoliščin,<br />
v katerih ljudje iščejo bilko upanja.<br />
Posledice najhuje pri<strong>za</strong>denejo otroke,<br />
saj nimajo nikogar, ki bi postavil temelje<br />
<strong>za</strong> njihov razvoj in jim dal občutek pripadnosti<br />
in ljubezni.<br />
KO STARŠI SVOJEMU OTROKU NE IZ-<br />
KAZUJEJO LJUBEZNI<br />
Deklica, imenujmo jo Ana, je bila cel<br />
dan jokava in se je držala sama <strong>za</strong>se. Nikakor<br />
se ni hotela pridružiti igri. Stala je<br />
ob strani. Po obrazu so ji tekle solze. Kasneje<br />
smo izvedeli, da je bil razlog <strong>za</strong> njeno<br />
obnašanje brat, ki je bil z nami v skupini<br />
in nam je vseskozi »paral živce«. Ko<br />
ji razložimo, da ni odgovorna <strong>za</strong> dejanja<br />
svojega brata in <strong>za</strong>radi njegovih dejanj v<br />
naših očeh ni nič manj cenjena, in ko jo<br />
na koncu objamemo, se v njej prebudijo<br />
čustva. Začuti, da jo ima nekdo rad in da<br />
je nekaj posebnega. V tistem trenutku<br />
se <strong>za</strong>vedaš, kako malo je treba storiti, da<br />
človek <strong>za</strong>čuti, da je komu mar <strong>za</strong>nj. Deklica<br />
vsega tega doma ne čuti pogosto.<br />
Neprestano je razpeta med mamo in<br />
očetom, ki stojita vsak na svojem bregu.<br />
Oče sicer lepo skrbi <strong>za</strong>njo in brata, mama<br />
pa je močno vpeta v življenje neke sekte<br />
in tako svojih otrok velikokrat sploh ne<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
opazi. Vse, kar oče prinese <strong>za</strong> pod zob,<br />
mama odnese med ljudi, ki so ji »zmešali<br />
glavo«. In potem so tu prepiri in kričanje.<br />
Sestrica in brat pa sta pogosto prepuščena<br />
sama sebi …<br />
Tu je še Dimova zgodba. Dim je zelo<br />
prijeten deček, toda pogosto disciplinsko<br />
zelo težaven. Opazimo, da je danes<br />
že cel dan precej vznemirjen. Le kako naj<br />
ne bi bil, saj danes njegov triletni brat<br />
praznuje rojstni dan! Že dopoldne je v<br />
vrečko skrbno pospravil vse svoje izdelke,<br />
ki jih je naredil med našimi skupnimi<br />
delavnicami in jih je želel podariti bratu.<br />
Ko je prišla ura praznovanja, Dima še<br />
vedno niso prišli iskat. To ga je močno<br />
pri<strong>za</strong>delo. Po telefonu je bilo od staršev<br />
slišati, da nimajo časa, kajti mama je že<br />
sprejemala goste, oče pa je imel v načrtu<br />
pomembnejše stvari. Težko razumljivo<br />
in po pogovoru z domačini smo<br />
izvedeli, da Dimovi starši vso ljubezen in<br />
pozornost izkazujejo njegovemu bratu,<br />
on pa samo kdaj pa kdaj ujame kakšno<br />
drobtinico le-te. Tiho<br />
smo obsedeli, v naših<br />
glavah pa je odmevalo<br />
vprašanje, kako<br />
se lahko starši tako<br />
obnašajo do svojega<br />
otroka.<br />
DAN V ZAPORU (IZ<br />
PRIPOVEDOVANJA<br />
PROSTOVOLJKE<br />
DARJE MARIJE KO-<br />
REVC)<br />
Pripeljemo se<br />
pred ogromno stavbo,<br />
povsod bodeča<br />
žica. Vstopimo. Stopnice.<br />
Vonj po kloru.<br />
»Smo mogoče na kopališču« Kmalu<br />
se zopet <strong>za</strong>vemo, kje smo. Pred nami<br />
se odpre velik hodnik, na vsaki strani<br />
klopi, na katerih sedijo ljudje z velikimi<br />
vrečami pred seboj. Priprti smejo videti<br />
svoje bližnje le dvakrat letno, <strong>za</strong>radi<br />
revščine pa živijo v pomanjkanju. Svojci<br />
in bližnji jim v vrečkah nosijo hrano<br />
in stvari <strong>za</strong> osnovne potrebe. V eni sobi<br />
naj bi jih bilo trideset, postelj je pa le<br />
petindvajsetj. Kaj šele <strong>za</strong>dovoljevanje<br />
osnovnih psiholoških potreb in uresničevanje<br />
otrokovih oz. človekovih<br />
pravic! Zapor namreč sprejema posameznike<br />
od 14. leta dalje. Gre <strong>za</strong> osebe,<br />
ki še niso obsojene, temveč čakajo<br />
na sojenje (tudi do dve leti). Spremljevalec<br />
pripoveduje o sistemu, ki vlada v<br />
državi, sistemu, ki je poln groze, <strong>za</strong>tiranja<br />
in manipulacije. Med bivanjem v<br />
Harkovu smo izvedeli, da temnopolti,<br />
ko se prične nočiti, <strong>za</strong>prejo vrata svojega<br />
doma in tam ostajajo na varnem, saj<br />
so ponoči velikokrat tarče napada. Tudi<br />
otroci ulice so velikokrat tarče, pogosto<br />
nedolžne. Policist ustavi otroka,<br />
mu npr. podtakne drogo (ali pa tudi to<br />
ne), ga obdolži kaznivega dejanja, stlači<br />
v avto in odpelje v <strong>za</strong>por. Kako izsiliti<br />
priznanje dejanja, ki ga otrok ni storil<br />
Tako, da mu na glavo povežejo vrečo<br />
in vanjo spustijo plin; da ga privežejo<br />
na stol. Kako se upreti krivici, ki se mu<br />
godi Edina možnost je podkupnina.<br />
Iz vseh dogodkov, ki smo jim bili bili<br />
priča v Ukrajini, <strong>za</strong>čenjamo razumeti,<br />
čemu je sploh potrebno misijonarstvo<br />
v Harkovu oz. v Ukrajini. Ljudje so <strong>za</strong>radi<br />
revščine v krizi. Nimajo ničesar skupnega,<br />
kar bi jih povezovalo in jih delalo<br />
močnejše, da bi se zmogli uspešno boriti<br />
proti svoji stiski. Ljudje, ki so med seboj<br />
pove<strong>za</strong>ni, zmorejo veliko več! Tudi<br />
njihova beseda je močnejša!<br />
Besedilo in foto: Darja Kokalj<br />
79
PROSTI ČAS – PREDSTAVLJAMO POLICISTE<br />
VArNOST<br />
UROŠ KOCBEK – IZJEMEN USPEH NA SVETOVNEM PRVENSTVU<br />
Uroš Kocbek, policist policijske postaje<br />
vodnikov službenih psov in konjenikov<br />
v Mariboru, je septembra odpotoval<br />
v Belgijo na svetovno prvenstvo<br />
v preskakovanju ovir <strong>za</strong> mlade konje in<br />
s tem uresničil svoje sanje.<br />
Uroš se ukvarja s konjeništvom, odkar<br />
pomni. Pri sedmih letih se je včlanil v Konjeniški<br />
klub Maribor, s konjem Atomom<br />
je leta 1996 postal slovenski mladinski<br />
prvak v preskakovanju ovir. To je samo<br />
drobtinica njegovih vrhunskih rezultatov<br />
v tem športu. Po končani srednji šoli, kjer<br />
je ves čas imel status športnika, je v policiji<br />
odslužil vojaški rok, leta 2001 se je vpisal<br />
na Policijsko akademijo. Po končanem<br />
šolanju je bil dodeljen na mariborsko policijsko<br />
postajo vodnikov službenih psov<br />
in konjenikov. Tekmoval je na večjih prireditvah<br />
po Sloveniji, Avstriji, Italiji in Hrvaški.<br />
Njegovi rezultati so bili vse boljši in<br />
letos se je uvrstil na svetovno prvenstvo<br />
v Belgiji.<br />
Svetovno prvenstvo v preskakovanju<br />
ovir <strong>za</strong> mlade konje v Belgiji, Lanknu, je<br />
bilo od 24. do 27. septembra. Udeležilo se<br />
ga je 413 tekmovalcev s 745 konji iz 43 držav.<br />
1100 kilometrov in 14 ur vožnje je <strong>za</strong><br />
konja naporna pot, <strong>za</strong>to so štirje slovenski<br />
predstavniki s petimi konji odpotovali že<br />
20. septembra. Uroš je tekmoval s petletno<br />
kobilo Biro, lastnice Darje Ferk iz Ceršaka,<br />
v konkurenci <strong>za</strong> petletnike.<br />
Prvo tekmovanje je bilo že v četrtek,<br />
ovire so bile postavljene na višino<br />
130 centimetrov. V konkurenci je bilo<br />
238 tekmovalcev. Uroš je z Biro tekmoval<br />
v močnem dežju, storil dve napaki in<br />
tekmovanje končal z osmimi kazenskimi<br />
točkami, kar je <strong>za</strong>dostovalo <strong>za</strong> 148.<br />
mesto. Naslednji dan je bilo na sporedu<br />
drugo tekmovanje, v katerem so si tekmovalci<br />
pri<strong>za</strong>devali doseči najboljši čas s<br />
čim manj napakami. Z Biro sta storila nekaj<br />
napak in si <strong>za</strong>to prislužila 20 kazenskih<br />
točk, <strong>za</strong>to sta se navkljub odličnemu<br />
času uvrstila na 199. mesto. V soboto je<br />
bila prav tako tekma na čas, Uroš se je z<br />
izjemnim nastopom uvrstil na 118. mesto<br />
in s tem izpolnil vsa pričakovanja.<br />
Vsakodnevni treningi in pogosta udeležba<br />
na večjih tekmovanjih ne bi bili mogoči<br />
brez podpore nadrejenih v službi, ki<br />
mu po svojih najboljših močeh pomagajo<br />
predvsem z ugodnim razporedom dela.<br />
Za udeležbo na svetovnem prvenstvu mu<br />
je policija odobrila tudi izredni dopust.<br />
Uroš svoje izkušnje v konjeništvu prenaša<br />
na sodelavce in pomaga pri navajanju<br />
službenih konjev na različne stresne<br />
situacije, katerim so izpostavljeni. Je eden<br />
izmed srečnežev, ki so svoj hobi združili<br />
s službo. S strokovno usposobljenostjo,<br />
specifičnim znanjem in posluhom <strong>za</strong> konje<br />
v svoji organi<strong>za</strong>cijski enoti prispeva<br />
k učinkovitejšemu in uspešnejšemu delu<br />
na terenu – sanje pa si uresničuje na velikih<br />
tekmovanjih v preskakovanju ovir.<br />
Besedilo: Mateja Kranjc<br />
Foto: Uroš Kocbek<br />
BRANKO LAVRIČ – VEDNO ZMAGOVALEC<br />
Vztrajen športnik, kriminalistični inšpektor specialist, vojni veteran,<br />
nekdanji specialec, pripadnik PPE, vedno policist. To je Branko<br />
Lavrič.<br />
Vedno si je želel postati policist, a je najprej končal drugo srednjo<br />
šolo, ne policijsko, odslužil vojaški rok in leta 1987 postal pripadnik rezervnega<br />
sestava takratne milice. Kot rezervist je tudi dočakal osamosvojitveno<br />
vojno. Takoj po vojni in <strong>za</strong>ključenem šolanju <strong>za</strong> policista pa<br />
se je <strong>za</strong>poslil kot policist v Kamniku. Nekaj časa je bil v specialni enoti, še<br />
vedno pa je pripadnik posebne policijske enote. Sedaj je <strong>za</strong>poslen kot<br />
kriminalist v oddelku <strong>za</strong> organizirano kriminaliteto na PU Ljubljana.<br />
Junija lani je prestal tvegano operacijo hrbtenice. Zdravniki so ga<br />
seznanili, da se bo v primeru neuspelega posega lahko gibal le s pomočjo<br />
invalidskega vozička.<br />
Dobro leto po uspeli operaciji, kateri je sledilo <strong>za</strong>pleteno in dolgotrajno<br />
okrevanje, je Brane odtekel ekstremni gorski tek na Grintovec<br />
v dolžini 9.600 m, z 1957 m višinske razlike, in sicer v času 2 ur in 20<br />
minut.<br />
Skratka, Ljatifi, kot ga kličemo prijatelji in sodelavci, je vedno v vrhunski<br />
psihični in fizični formi. Želimo mu še veliko premaganih ovir.<br />
Besedilo: Radivoj Uroševič<br />
Foto: Arhiv Kluba gorskih tekačev Papeš Kamnik<br />
80<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
2. MEDNARODNO POLICIJSKO STRELSKO TEKMOVANJE<br />
Policijski komisariat Opčine (Italija), Policijsko veteransko društvo Sever Koper<br />
in IPA Koper so 26. septembra na strelišču v Črnotičih organizirali 2. mednarodno<br />
tekmovanje v obrambnem dinamičnem streljanju <strong>za</strong> policiste in policistke.<br />
Na turnirju so sodelovale ekipe iz Avstrije, Hrvaške, Italije, Nemčije, Švice,<br />
Združenih držav Amerike in Slovenije, skupaj 122 tekmovalcev in tekmovalk.<br />
Ekipa Sever 1, ki je osvojila 1. mesto<br />
Tekmovanje je potekalo s polavtomatskimi<br />
pištolami kalibra 9 x 19 mm<br />
in poteznimi šibrenicami kalibra 12.<br />
Tekmovanje je simuliralo različne situacije,<br />
v katerih se lahko policisti dejansko<br />
znajdejo pri opravljanju nalog. Slovenske<br />
ekipe so se na tekmovanju izjemno<br />
izka<strong>za</strong>le. Moški so skupno osvojili prvo<br />
SPORT<br />
in drugo mesto, prav tako ženske. Prvo<br />
mesto je prepričljivo osvojil Martin Humar,<br />
tesno <strong>za</strong> njim je bil Matjaž Čuček.<br />
Tretje mesto pa je osvojil Valter Scussolim<br />
iz Italije. Tudi ženske so se na tekmi<br />
izjemno doka<strong>za</strong>le. Prvo mesto je prepričljivo<br />
osvojila Monica Viler, sledila je<br />
Monika Golob, <strong>za</strong> njo pa je bila tretja<br />
Nina Cizelj.<br />
EKIPNO:<br />
Moški:<br />
1. SEVER 1 – Martin Humar, Matjaž Čuček,<br />
Iztok Sulčič, Simon Iskra, Vasja<br />
Boben<br />
2. SEVER 2 – Bojan Cvar, Denis Visentin,<br />
Peter Kern, Boris Tul, Sandi Grk<br />
3. INTERFORZE PADOVA<br />
Ženske:<br />
1. SEVER 11 - Monica Viler, Vesna Podbevšek,<br />
Andreja Turšič, Andreja Turk<br />
2. SEVER 12 - Monika Golob, Nina Cizelj,<br />
Sandra Amon, Anja Zgonc<br />
3. POLIZIA PENITENZIARIA TRIESTE<br />
POSAMIČNO:<br />
Moški:<br />
1. Martin Humar, SEVER 1<br />
2. Matjaž Čuček, SEVER 1<br />
3. Valter Scussolim, Hawk speed team<br />
Ženske:<br />
1. Monica Viler, SEVER 11<br />
2. Monika Golob, SEVER 12<br />
3. Nina Cizelj, SEVER 12<br />
Besedilo in foto:<br />
Monika Golob, Matjaž Čuček<br />
Tečaj je bil organiziran v sodelovanju<br />
z Društvom borilnih veščin Ju-jitsu Obala<br />
Koper, ki ga vodi mojster jujitsa in nosilec<br />
3. dan Damjan Apollonio, <strong>za</strong>poslen na PU<br />
Koper. Vodja tečaja pa je bil mojster jujitsa<br />
5. dan Silvo Nemanič iz SUP PU Koper.<br />
Treningi so potekali v vadbenem centru<br />
na PP Piran, in sicer po programu <strong>za</strong> 6. Kyu<br />
- beli pas, ki ga uporabljajo v društvu borilnih<br />
veščin. Redno se je vadbe udeleževalo<br />
sedem policistov, ki se do sedaj še niso<br />
ukvarjali z borilnimi veščinami. Med pripravami<br />
na izpit se je poka<strong>za</strong>lo, da imajo policisti<br />
nekatera predznanja, ki so jih pridobili<br />
med šolanjem ali redno vadbo <strong>za</strong> izvajanje<br />
policijskih pooblastil s praktičnim postopkom<br />
in samoobrambo (PPSA), <strong>za</strong>to so na<br />
treningih, ki jih je bilo <strong>za</strong> <strong>za</strong>četnike dokaj<br />
malo, hitro osvajali znanja iz programa.<br />
Izpit je uspešno opravilo šest policistov,<br />
ki so poka<strong>za</strong>li dobro znanje in <strong>za</strong> to prejeli<br />
tudi priznanja oz. diplome, en udeleženec<br />
pa se je poškodoval in <strong>za</strong>to ni opravljal izpita.<br />
Udeleženci, <strong>za</strong>dovoljni z organi<strong>za</strong>cijo<br />
in kvalitetno izvedbo tečaja, so izrazili željo<br />
po še kakšnem tečaju, saj želijo z redno<br />
vadbo jujitsa nadaljevati.<br />
Besedilo: Silvo Nemanič<br />
Foto: PU Koper<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
TEČAJ JUJITSA ZA POLICISTE PU KOPER<br />
Na PU Koper je novembra in decembra potekal tečaj jujitsa <strong>za</strong> policiste, ki so želeli<br />
opraviti izpit <strong>za</strong> višjo stopnjo pasu v tej borilni veščini. Na upravi namreč ugotavljajo,<br />
da je na tem področju vsako leto manj nosilcev pasov, kar pomeni, da je<br />
lahko slabše tudi znanje te veščine, ki je nujna <strong>za</strong> učinkovito policijsko delo.<br />
81
ŠPORT<br />
VArNOST<br />
POKAL OB ODHODU ZADNJEGA VOJAKA JLA IZ SLOVENIJE<br />
Združenje SEVER <strong>za</strong> Primorsko<br />
in Notranjsko je v sodelovanju<br />
s PU Koper 31. oktobra<br />
na strelišču v Črnotičih v<br />
Črnem Kalu organiziralo že<br />
tretje strelsko tekmovanje<br />
<strong>za</strong> Pokal ob odhodu <strong>za</strong>dnjega<br />
vojaka JLA iz Slovenije.<br />
Tekmovanja so se udeležili<br />
člani Združenja Sever, delavci<br />
policije in ministrstva <strong>za</strong><br />
<strong>notranje</strong> <strong>za</strong>deve, Slovenske<br />
vojske, Zveze vojnih veteranov<br />
<strong>za</strong> Slovenijo ter policisti<br />
in vojaki iz sosednjih držav.<br />
Tekmovanje je odprl predsednik<br />
Združenja Sever <strong>za</strong> Primorsko<br />
in Notranjsko, Fabio<br />
Steffe, ki je ob <strong>za</strong>ključku najboljšim<br />
ekipam in posameznikom<br />
podelil pokale in priznanja<br />
zmagovalcem.<br />
Tekmovanje je potekalo po<br />
pravilih obrambnega streljanja<br />
(pravila streljanja IDPA), v štirih<br />
različnih situacijah. Tekmovalci<br />
so streljali s polavtomatsko<br />
pištolo kalibra 9x19 mm. Za<br />
skupno uvrstitev ekipe so šteli<br />
trije najboljši rezultati posameznikov<br />
v ekipi.<br />
Kljub mrazu se je tekmovanja<br />
udeležilo 84 tekmovalcev<br />
in tekmovalk. Najbolj vztrajni<br />
med njimi so bili <strong>za</strong>gotovo<br />
sodniki, ki so na strelišče prišli<br />
prvi, ves dan sodili in ga <strong>za</strong>dnji<br />
<strong>za</strong>pustili.<br />
Rezultati tekme:<br />
Skupinsko moški<br />
1. Sever<br />
2. SD Veteran Bloke I<br />
3. Wild Dogs, Hrvaška<br />
4. PDRI Mors Cu<br />
5. UVZ<br />
Posamično moški<br />
1. Martin Humar, Sever<br />
2. Matjaž Čuček, Sever<br />
3. Carluccio Domenico, CCTS,<br />
Italija<br />
4. Wisentin Denia, Wild Dogs,<br />
Hrvaška<br />
5. Matjaž Mravljak, UVZ<br />
6. Slavko Brezovnik, UVZ<br />
7. Tone Šega, SD veteran<br />
Bloke I<br />
8. Tomaž Jamnik, SD veteran<br />
Bloke I<br />
9. Ivan Plazonič, Wild Dogs,<br />
Hrvaška<br />
10. Miran Marega, Sever<br />
Posamično ženske<br />
1. Monica Viler, Sever<br />
2. Ljuba Duščak, UVZ<br />
3. Monika Golob, Sever<br />
4. Vesna Podbevšek, Sever<br />
5. Martina Vrčon, 430 MOB<br />
Za 1., 2. in 3. mesto so ekipe<br />
prejele pokale, prvi trije posamezniki<br />
medalje, prvouvrščena<br />
ekipa pa je prejela tudi<br />
prehodni pokal.<br />
Besedilo in foto:<br />
Monika Golob, Matjaž Čuček<br />
POLICISTI PP KRANJ OSVOJILI KALIŠČE IN STORŽIČ<br />
Ker je tempo življenja vse<br />
hitrejši, druženja med sodelavci<br />
pa je vse manj,<br />
smo se policisti PP Kranj<br />
odločili da organiziramo<br />
enodnevno druženje v hribih.<br />
Dogovorili smo se, da<br />
se odpravimo na Kališče<br />
(1534 m), ki je prijeten razgleden<br />
in ne preveč <strong>za</strong>hteven<br />
vrh, desno od Storžiča.<br />
Tisti bolj pripravljeni pa<br />
bi se lahko »sprehodili«<br />
še do vrha Storžiča, ki je<br />
najbolj <strong>za</strong>hoden vrh Kamniško-Savinjskih<br />
Alp in se<br />
dviga 2132 m nad morjem.<br />
V meglenem jutru v <strong>za</strong>četku<br />
septembra se nas je<br />
dvaindvajset pohodnikov<br />
zbralo v Gamsovem raju v<br />
Bašlju, od koder smo krenili<br />
na goro. Pot je potekala po<br />
lepi, a dokaj strmi poti, večinoma<br />
skozi gozd. Najbolj<br />
<strong>za</strong>gnani so višinsko razliko<br />
930 m premagali že po dobri<br />
uri in pol. Ostali so do Doma<br />
Kokrškega odreda na Kališču,<br />
prispeli nekoliko kasneje,<br />
v dobrih dveh urah. Skupaj<br />
smo se nato v koči ogreli in<br />
odpočili.<br />
Vreme nam tega dne<br />
res ni bilo naklonjeno, saj je<br />
iz megle pričelo deževati.<br />
Kljub temu se je sedem najbolj<br />
pogumnih, ki so se kalili<br />
že na letošnjem 10. pohodu<br />
policistov na Triglav, odločilo,<br />
da poskusijo osvojiti še<br />
načrtovan cilj – Storžič.<br />
Odločitev se nam je obrestovala,<br />
saj je že po kakih<br />
20 minutah hoje dež ponehal.<br />
Nadaljnji vzpon po<br />
spolzkih skalah Storžiča je<br />
potekal v meglenem, a suhem<br />
vremenu. Po približno<br />
uri in 20 minut, smo premagali<br />
še dodatnih 600 m višinske<br />
razlike, ter dosegli cilj. Po<br />
počitku, malici in obveznem<br />
fotografiranju smo se odpravili<br />
v dolino.<br />
Ostali pohodniki so nas<br />
že čakali v Bašlju, kjer smo<br />
nato pri brunarici Turističnega<br />
društva Bašelj imeli družaben<br />
<strong>za</strong>ključek druženja ob<br />
dobri hrani in pijači.<br />
Besedilo: Robert Ternik<br />
Foto: izletniki<br />
82<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
SPORT<br />
NAJBOLJŠA POLICIJSKA IN SLOVENSKA STRELKA<br />
Slovenska reprezentanca se je med<br />
28. septembrom in 3. oktobrom<br />
udeležila 20. evropskega prvenstva<br />
v streljanju s samostrelom Match v<br />
mestu Thaon-les-Vosges v Franciji.<br />
Barve Slovenije je <strong>za</strong>stopala tudi Renata<br />
Oražem Vršič, <strong>za</strong>poslena v specialni<br />
enoti.<br />
Nastopila je v obeh disciplinah, v streljanju<br />
na 10 in 30 metrov. Slednja je še<br />
dodatno razdeljena na streljanje stoje in<br />
kleče, rezultati pa se upoštevajo tudi pri<br />
skupnem seštevku.<br />
V prvi disciplini je dosegla zelo dobro<br />
17. mesto, v drugi disciplini stoje je<br />
osvojila izvrstno 5. mesto, kleče pa 18.<br />
mesto, kar je pomenilo odlično skupno<br />
11. mesto.<br />
V ekipni razvrstitvi je zmagala ekipa<br />
iz Švice, srebro je bilo podeljeno Rusom,<br />
bron pa slovenski reprezentanci. Ravno<br />
Renatini rezultati so prispevali k tej izvrstni<br />
ekipni uvrstitvi, ki so jo poleg nje sestavljali<br />
še Robi Markoja in Izidor Hreščak.<br />
Letos je Renata na evropskem prvenstvu<br />
s samostrelom Field in Match osvojila<br />
že dve kolajni, prejela je plaketo <strong>za</strong> 3.<br />
mesto ekipno v samostrelu na 18 m na evropskem<br />
prvenstvu v Malinski in dosegla<br />
tudi štiri državne rekorde. Vse je ka<strong>za</strong>lo na<br />
njeno jasno ambicijo <strong>za</strong> dosego še enega<br />
naslova najboljše strelke v Sloveniji.<br />
Tega je tudi dejansko prejela. Strelska<br />
zve<strong>za</strong> Slovenije jo je namreč 22. decembra<br />
razglasila <strong>za</strong> najboljšo strelko leta. Renata<br />
Oražem Vršič je ta naslov dobila že<br />
osmič <strong>za</strong>pored.<br />
Za odlične dosežke ji iskreno čestitamo!<br />
Besedilo: Boško Doneski, Damjan Žgajner<br />
Foto: Goran Taradi, Renata Oražem-Vršič<br />
KONDICIJSKI POHOD<br />
DELAVCEV PU POSTOJNA<br />
NA SLIVNICO<br />
Zaposleni na PU Postojna smo se 11. septembra odpravili na kondicijski pohod na<br />
Slivnico, znano tudi kot goro čarovnic. To je prav<strong>za</strong>prav hrib z nadmorsko višino<br />
1.114 m. S terase Doma na Slivnici se ponuja čudovit razgled, ki se razprostira na<br />
Cerknico z okoliškimi vasmi in seveda na znamenito presihajoče Cerkniško jezero.<br />
Pogled seže še mnogo dlje: od Bloške<br />
planote, Javornikov in Snežnika do Nanosa,<br />
Trnovskega gozda in v jasnem<br />
vremenu celo do Julijcev s Triglavom.<br />
Z zbornega mesta smo zjutraj odšli po<br />
pešpoti proti Domu na Slivnici, skozi pas<br />
grmičevja, borov in mešani gozd na prostrana<br />
travnata pobočja Slivnice. Po uri in<br />
pol hoje smo prispeli na vrh, nato pa se<br />
zopet vrnili do koče, kjer smo se ob lepem<br />
vremenu naužili prelepega razgleda.<br />
Spustili smo se po poti prihoda. Ob<br />
koncu je rahel dež poskrbel <strong>za</strong> to, da nam<br />
ni bilo prevroče. Sledilo je druženje ob<br />
športnih igrah in dobri hrani. Zadovoljni<br />
<strong>za</strong>radi dobre družbe in lepe okolice smo se<br />
razšli, polni načrtov o naslednjih podvigih.<br />
Besedilo: Darja Avbelj<br />
Foto: Luka Mlakar<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
83
ŠPORT<br />
VArNOST<br />
KONDICIJSKI POHOD VODNIKOV SLUŽBENIH PSOV PU SLOVENJ GRADEC<br />
V <strong>za</strong>dnjih oktobrskih dneh<br />
smo se policisti enote vodnikov<br />
službenih psov na<br />
PU Slovenj Gradec odpravili<br />
na kondicijski pohod na<br />
Ribniško kočo na Pohorju.<br />
Pohoda smo se udeležili<br />
Aleš Gmajnar, Hubert Enci,<br />
Mitja Pratnekar in Srečko<br />
Kotnik. Kot se <strong>za</strong> vodnike<br />
službenih psov policije<br />
spodobi, so nas spremljali<br />
naši štirinožni kosmati prijatelji<br />
Rico, Grint in Raf.<br />
V meglenem jutru smo se<br />
zbrali pri Grmovškovem domu<br />
na Kopah. Pod strokovnim<br />
vodstvom sodelavca in<br />
gorskega reševalca Huberta<br />
Encija nas je srednje <strong>za</strong>htevna<br />
pot vodila čez smučišče<br />
na Malo Kopo, odkoder je<br />
bil čudovit razgled na Mislinjsko,<br />
Mežiško in Dravsko<br />
dolino, ravnodušni pa nismo<br />
mogli ostati niti ob pogledih<br />
na s soncem obsijane vrhove<br />
Uršlje, Pece in Raduhe.<br />
Po uri hoje po zelo lepi<br />
planinski poti je Aleš, vodja<br />
naše enote, že postal lačen,<br />
<strong>za</strong>to smo se morali na ukaz<br />
ustaviti in pojesti <strong>za</strong>loge iz<br />
nahrbtnikov. Seveda pa smo<br />
kakšen grižljaj privoščili tudi<br />
kužkom, ki so kar po<strong>za</strong>bili,<br />
da so »resni policijski psi« in<br />
so razigrano in neobremenjeno<br />
tekali ter se lovili po<br />
čistem pohorskem zraku. Na<br />
Ribniško kočo smo prispeli<br />
okoli poldneva, ne preveč<br />
utrujeni, vendar polni lepih<br />
vtisov. S svojo prisotnostjo<br />
smo vzbudili <strong>za</strong>nimanje tudi<br />
drugih planincev, ki smo jim<br />
<strong>za</strong>to morali predstaviti delo<br />
policista vodnika službenega<br />
psa. Največje <strong>za</strong>nimanje<br />
so seveda poželi naši psi.<br />
Besedilo: Srečko K o t ni k<br />
Foto: Mitja Pratnekar<br />
POLICISTI IZ BOVCA NA TRIGLAVU<br />
Osem policistov PP Bovec se je s tremi pridruženimi pohodniki<br />
8. in 9. septembra odpravilo na Triglav.<br />
Vzpon so <strong>za</strong>čeli v Trenti oz. dolini Zadnjice in se po nekdanji<br />
vojaški oskrbovalni poti – mulatjeri v lepem jutru odpravili proti<br />
Triglavu. Prvi daljši postanek je bil pri ostankih porušene koče na<br />
Doliču. Kljub tragediji, ki jo je pozimi povzročil snežni plaz, so pri<strong>za</strong>devni<br />
Gorjani, ki upravljajo s kočo, <strong>za</strong>silno usposobili del koče,<br />
ki je še ostal, in tako so tudi nam <strong>za</strong>gotovili osnovno oskrbo.<br />
Po okrepčilu smo se odpravili naprej in si pod Glavo v Zaplanji<br />
ogledali ostanke nekdanje italijanske vojašnice Morbegna, ki stoji<br />
na nadmorski višini 2.530 m in je najvišji objekt v državi. Pogledi<br />
pa so predvsem prvopristopnikom nenehno uhajali v vršna ostenja<br />
Triglava.<br />
Pod vstopom v <strong>za</strong>varovano ple<strong>za</strong>lno smer smo se opremili s<br />
čeladami in nadaljevali vzpon, ki je bil <strong>za</strong> nekatere težji, <strong>za</strong> druge<br />
lažji. Ob lepih razgledih, pogovorih in srečevanju s pohodniki, ki<br />
so že sestopali, smo bili hitro na vrhu. Tu smo se <strong>za</strong>držali kar nekaj<br />
časa, saj se nam ni mudilo v dolino. Sledil je planinski krst prvopristopnikov,<br />
ki so bili kljub rahlo bolečim <strong>za</strong>dnjicam ponosni, da<br />
so postali »ta pravi« Slovenci. Bogdan in Primož sta morala <strong>za</strong>radi<br />
obveznosti še istega dne v dolino, ostali pa smo z vrha Triglava<br />
sestopili preko Malega Triglava do Doma Planika, kjer smo imeli<br />
rezervirano prenočišče.<br />
Po prijetnem večernem druženju smo eni bolje, drugi slabše<br />
prespali noč, se zbudili v megleno in hladno jutro ter se po <strong>za</strong>jtrku<br />
84<br />
odpravili proti Koči na Doliču. Naš načrt, da bi se preko Hribaric<br />
odpravili še na Prehodavce, smo <strong>za</strong>radi hladnega vetra in megle<br />
opustili in sestopili v dolino.<br />
Vzpon na Triglav, ki ni bil samo pohod <strong>za</strong> nabiranje kondicije<br />
<strong>za</strong> <strong>za</strong>htevno policijsko delo, pač pa tudi prijetno druženje, so opravili<br />
Petra Danjelič in Milan Koletič, oba prvič, Bogdan Bradaškja,<br />
Primož Lapanja, Matjaž Černuta, Matjaž Žagar, Rafko Šturm in Igor<br />
Zlodej. Da se je lahko vzpona udeležila kar polovica <strong>za</strong>poslenih<br />
policistov PP Bovec, se udeleženci vzpona na Triglav še posebej<br />
<strong>za</strong>hvaljujejo komandirju Sejadu Jušiću.<br />
Besedilo in foto: Igor Zlodej<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
SPORT<br />
INTERPOL COPPER’S CUP<br />
Projekt Interpol Copper's<br />
Cup 2009 je bolj ali manj<br />
<strong>za</strong>ključen, čaka nas le še<br />
anali<strong>za</strong> z družabnim srečanjem.<br />
Po naši oceni je bila<br />
odprava na Nizozemsko<br />
zelo uspešna, saj smo dosegli<br />
in morda tudi presegli<br />
<strong>za</strong>stavljena cilja: uvrstitev<br />
vsaj ene jadrnice v t. i.<br />
gold class ter uspešna promocija<br />
slovenske policije<br />
in Slovenije.<br />
Prvi cilj je bil dosežen po<br />
kvalifikacijah, kjer se je prva<br />
ekipa s 13. mestom uvrstila<br />
v »zlati razred«. O promociji<br />
pa ni treba izgubljati besed,<br />
saj smo vsem posadkam izročili<br />
simbolična darila, ki so<br />
jih prejeli tudi organi<strong>za</strong>torji<br />
in častni gostje, med katerimi<br />
so bili: vodja nizozemske<br />
nacionalne policije Ruud Bik,<br />
župan Medemblika Theo van<br />
Eijk, načelnica policije Noord–Holand–Noord<br />
(Medemblik)<br />
Ans Rietstra in vodja<br />
centralnega nacionalnega<br />
urada Interpola (IPOL) Nizozemske<br />
Hansje Brinkman.<br />
Vse ekipe in častni gostje so<br />
bili nad izka<strong>za</strong>no pozornostjo<br />
prijetno presenečeni. Na<br />
uvodnem srečanju smo se<br />
predstavili v oblačilih slovenske<br />
policije, v uradnem<br />
prostoru regate pa so bili izobešeni<br />
promocijski plakati<br />
slovenske policije.<br />
Prav vsi člani odprave<br />
smo se zelo trudili tudi na<br />
regatnem polju. Kot novinci<br />
na tem tekmovanju, slovenska<br />
<strong>za</strong>stava je namreč prvič v<br />
22-letni zgodovini tega tekmovanja<br />
<strong>za</strong>plapolala na regatni<br />
ladji, smo <strong>za</strong>sedli 12. in<br />
30. mesto med 32 ekipami.<br />
Tu moramo omeniti, da nam<br />
žreb ni bil naklonjen, saj smo<br />
si izžrebali eno izmed najmanjših<br />
in najslabših jadrnic.<br />
Druga ekipa pa je imela še<br />
dodatno smolo, saj je en član<br />
ekipe <strong>za</strong>radi smrti v družini<br />
Nizozemsko <strong>za</strong>pustil že prvi<br />
dan tekmovanja. Kljub temu<br />
pa je ekipa v <strong>za</strong>dnjem plovu<br />
<strong>za</strong>dnjega dne <strong>za</strong>sedla odlično<br />
tretje mesto.<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
Regata je potekala med 12. in 19. septembrom<br />
Na regatnem polju nismo<br />
ostali neopaženi in smo<br />
poželi simpatije drugih ekip.<br />
Večina ekip nam je priznala,<br />
da zelo dobro jadramo, da<br />
imamo zelo dober in hiter<br />
start, vendar imamo smolo<br />
z jadrnico. To je dobra popotnica<br />
<strong>za</strong> naslednjo regato,<br />
ki bo čez dve leti. Takrat pa<br />
se bomo <strong>za</strong>deve lotili precej<br />
drugače, saj smo ugotovili,<br />
da so pravila le črka na papirju<br />
in jih skoraj nihče ne<br />
upošteva, organi<strong>za</strong>tor pa se<br />
na opozorila le nasmehne.<br />
Kljub vsemu smo z uvrstitvijo<br />
zelo <strong>za</strong>dovoljni, nabrali<br />
smo si ogromno novih<br />
izkušenj in znanj, spoznali<br />
veliko prijateljev. Nizozemsko<br />
smo, kljub veliki utrujenosti,<br />
buškam in bolečinam<br />
v okončinah <strong>za</strong>pustili z mislijo,<br />
da se <strong>za</strong>gotovo spet vidimo.<br />
Zakaj buške in bolečine<br />
Regata je bila zelo naporna,<br />
saj smo vsak dan tekmovanja<br />
izvedli po tri plove, kar<br />
pomeni, da smo bili na vodi<br />
med 9.30 in 17. uro, ves čas<br />
pa kar pošteno vlačili vrvi,<br />
napenjali jadra in se premikali<br />
po nestabilni jadrnici. Tu<br />
pa tam pa so se vmes pojavile<br />
kakšne ovire, ob katere<br />
smo se <strong>za</strong>devali z ne<strong>za</strong>ščitenimi<br />
deli telesa. Ampak, to je<br />
k sreči zdaj že minilo.<br />
Najbolj pa nas veseli dejstvo,<br />
da je ves čas tekmovanja<br />
našo ekipo spremljal<br />
moto treh mušketirjev Vsi<br />
<strong>za</strong> enega, eden <strong>za</strong> vse in to<br />
tudi takrat, ko nam plov ni<br />
najbolj uspel in se je na naših<br />
obrazih pojavilo razočaranje.<br />
Prav <strong>za</strong>to smo se hitro<br />
pobrali in nadaljevali na vso<br />
moč. Enako je verjetno veljalo<br />
tudi <strong>za</strong> drugo ekipo, saj<br />
v nasprotnem primeru v <strong>za</strong>dnjem<br />
plovu ne bi bili tako<br />
uspešni.<br />
Na koncu naj še pripomnimo,<br />
da se po izjavah našega<br />
skiperja, pa tudi kolegov<br />
iz Hrvaške, pri nas in na<br />
Hrvaškem v takih razmerah<br />
plovi odpovejo, skrajšajo ali<br />
prestavijo na kasnejši čas, saj<br />
je prve dni tekmovanja veter<br />
občasno presegal 30 vozlov<br />
(več kot 50 km/h). Vmes je<br />
bilo tudi nekaj dežja, kakšen<br />
dan pa se je poka<strong>za</strong>lo še sonce,<br />
tako da smo imeli priložnost<br />
občutiti tako prijazno<br />
kot tudi neprijazno nizozemsko<br />
vreme.<br />
Ekipa slovenske policije,<br />
ki smo jo sestavljali Zoran<br />
Kosi, Franjo Stančin, Tomislav<br />
Habulin, Simon Savski,<br />
Anton Es, Mitja Vehovec,<br />
Domen Medved, Tomaž Kapus,<br />
Matej Pohar, Simona<br />
Kutnjak in David Leiteinger,<br />
se vsem, ki ste nas podprli,<br />
iskreno <strong>za</strong>hvaljuje.<br />
Rezultati:<br />
GOLD CLASS<br />
1. Vikings, Švedska<br />
2. Schleswig-Holstein,<br />
Nemčija<br />
3. Team Amsterdam,<br />
Nizozemska<br />
12. SPST - Slovenian Police<br />
Sailing Team, Slovenija<br />
SILVER CLASS<br />
1. The Flying Dutchmen,<br />
Nizozemska<br />
2. Waterrats, Norveška<br />
3. Kapo-Segelclub Zürich,<br />
Švica<br />
14. SLO team, Slovenija<br />
Besedilo in foto:<br />
Zoran Kosi, Franjo Stančin<br />
85
ŠPORT<br />
VArNOST<br />
DOLGA IN NAPORNA, PA TUDI TEKMOVALNA KOLESARJENJA<br />
Tudi konec letošnjega poletja smo se<br />
postojnski prometni policisti skupaj s<br />
prijatelji podali na naporno kolesarjenje<br />
od Postojne do Debelega rtiča.<br />
Kljub slabemu vremenu smo se ob 9.<br />
uri odpravili izpred policijske postaje v Postojni<br />
in kolesarili do Kozine, kjer je bil prvi,<br />
pa tudi <strong>za</strong>dnji postanek. Nato smo se preko<br />
Črnega Kala spustili do obale in po petih<br />
urah <strong>za</strong>ključili kolesarjenje. Po krajšem počitku<br />
smo kljub dežju in težkim nogam igrali<br />
odbojko na mivki in košarko ter plavali.<br />
Po športnih igrah je sledila obilna malica in<br />
družabno srečanje, ki se je, tako kot vsako<br />
leto, <strong>za</strong>ključilo v poznih večernih urah.<br />
Ker je odziv udeležencev vsako leto<br />
večji, bomo kolesarjenje, ki postaja že tradicionalno,<br />
prometniki <strong>za</strong>gotovo organizirali<br />
tudi v naslednjem letu.<br />
Kolesarji OKC PU Maribor, s podporo<br />
upokojenih sodelavcev, ki še vedno aktivno<br />
kolesarijo, smo se 6. septembra udeležili<br />
največje in najbolj priljubljene kolesarske<br />
prireditve v Avstriji, 18. kolesarskega<br />
termalnega maratona Wildon. Na maratonu<br />
je <strong>za</strong>risanih in dobro organiziranih več<br />
kolesarskih prog, od 33 km dolge družinske<br />
proge, pa do nekoliko bolj <strong>za</strong>htevne<br />
166-kilometrske.<br />
Odpravili smo se torej na, po trditvah<br />
organi<strong>za</strong>torja, 77 km dolgo pot, ki je bila,<br />
sodeč po naših števcih na kolesih, daljša<br />
<strong>za</strong> tri kilometre. Razen <strong>za</strong>pleta, ko se ni našlo<br />
kolo, ki ga je kolesar oddal v hrambo,<br />
je maraton potekal zelo lepo in v izredno<br />
prijetnem ozračju, ves čas nam je služilo<br />
tudi vreme.<br />
Člani Ipinega regionalnega kluba v Novi<br />
Gorici so 10. oktobra že enajstič organizirali<br />
kolesarsko tekmovanje Sabotin 2009,<br />
rezultati katere štejejo tudi <strong>za</strong> kolesarski<br />
pokal IPE Slovenije.<br />
Prvi udeleženci kolesarske tekme so<br />
kljub <strong>za</strong>četnemu oblačnemu in deževnemu<br />
vremenu kmalu prišli na štartno mesto<br />
in kasneje prekolesarili 4,6-kilometrsko<br />
progo z višinsko razliko 350 m, ki je potekala<br />
po makadamski gozdni poti iz vasi<br />
Prelesje do križišča <strong>za</strong> lovsko kočo na Sabotinu.<br />
Zmaga je tudi tokrat pripadla kolesarski<br />
ekipi iz Ljubljane, in sicer pred kolesarji<br />
iz Nove Gorice in Postojne. Najhitrejši kolesar<br />
je bil Tomaž Setničar iz Ljubljane, ki<br />
je v cilj prikolesaril pred Danijelom Žnidarjem<br />
iz Nove Gorice in Brankom Sojerjem iz<br />
Ljubljane.<br />
Na tekmovanju <strong>za</strong> pokal IPE Slovenije,<br />
pri katerem se poleg te tekme štejejo še<br />
vzpon na Kal in na Slivnico ter tekmovanje<br />
v Logatcu, pa je prehodni pokal ponovno<br />
86<br />
Kolesarjenje od Postojne do Debelega rtiča.<br />
Kolesarko tekmovanje Sabotin 2009<br />
18. kolesarski termalni maraton Wildon, Avstrija.<br />
odnesla zmagovita ekipa kolesarjev iz ljubljanskega<br />
regionalnega kluba. Kolesarji iz<br />
Nove Gorice in Postojne so se morali <strong>za</strong>dovoljiti<br />
z drugim oz. tretjim mestom.<br />
Za vse udeležence kolesarskega vzpona<br />
je organi<strong>za</strong>tor pripravil slovesen <strong>za</strong>ključek<br />
s podelitvijo kolesarskih pokalov in<br />
praktičnih nagrad.<br />
Besedilo: Mitja Palčič, Tome Petreski,<br />
Bruno Ipavec<br />
Foto: Klemen Pirman, Tome Petreski,<br />
Bruno Ipavec<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
SPORT<br />
DRŽAVNA PRVENSTVA POLICISTOV KOLESARJEV TER V KOŠARKI IN ODBOJKI<br />
Na letališču Moškanjci pri<br />
Ptuju je bilo 5. septembra<br />
3. državno prvenstvo policistov<br />
kolesarjev, ki ga je<br />
skupaj s Policijsko akademijo<br />
organizirala PU Maribor.<br />
Tekmovalci so uporabljali<br />
svoja službena kolesa in pripadajočo<br />
opremo, oblečeni<br />
pa so bili v delovni komplet<br />
uniforme <strong>za</strong> kolesarja.<br />
Prvenstvo je potekalo v<br />
ekipni in posamezni konkurenci.<br />
Sodelovalo je šest ekip iz<br />
petih policijskih uprav (Slovenj<br />
Gradec, Koper, Ljubljana, Murska<br />
Sobota, domačini pa so<br />
dali dve ekipi). V vsaki ekipi so<br />
bili po štirje tekmovalci. Kot <strong>za</strong>nimivost:<br />
druga ekipa PU Maribor<br />
je bila sestavljena izključno<br />
iz policistk.<br />
Tekmovanje je bilo razdeljeno<br />
na tri vsebinske sklope. V<br />
teoretičnem delu so tekmovalci<br />
opravili preizkus poznavanja<br />
cestnoprometnih predpisov,<br />
na poligonu so poka<strong>za</strong>li znanje<br />
pri obvladovanju kolesa pri<br />
spretnostni vožnji, na koncu<br />
pa so v okviru maratona Poli<br />
odpeljali še 30-kilometrsko<br />
kondicijsko vožnjo, ki so se je<br />
udeležili tudi nekateri člani<br />
organi<strong>za</strong>cijskega odbora. V<br />
skupno razvrstitev posamezne<br />
ekipe se je štel seštevek točk<br />
najboljših treh tekmovalcev.<br />
Najboljši policist kolesar je<br />
bil Gorazd Benotič (PU Maribor<br />
I), drugo mesto je osvojil<br />
Tomaž Grešovnik, tretje pa Andrej<br />
Štinjek, oba iz PU Slovenj<br />
Gradec. Najboljša ekipa je bila<br />
PU Slovenj Gradec, sledila sta ji<br />
ekipi PU Koper in PU Maribor I.<br />
Poleg tekmovalnega duha<br />
je prvenstvo imelo tudi močan<br />
preventivni značaj, saj se<br />
je dogajalo v okviru množične<br />
kolesarske javne prireditve,<br />
Poli maratona, katero progo so<br />
prevozili pomešani med ostale<br />
kolesarje. Policisti so tako poleg<br />
promocije zdravega načina<br />
življenja in kolesarske kulture<br />
predstavili tudi delo policista<br />
kolesarja in tako policijsko delo<br />
še bolj približali ljudem.<br />
Na Osnovni šoli Šoštanj<br />
je 28. novembra potekalo 9.<br />
državno prvenstvo delavcev<br />
policije v košarki, ki ga je organizirala<br />
PP Velenje, natančneje<br />
Športno društvo VEPOL v sodelovanju<br />
s PU Celje in Policijsko<br />
akademijo.<br />
Na prvenstvu je sodelovalo<br />
sedem moških in ena ženska<br />
kombinirana ekipa iz policijskih<br />
uprav Koper, Ljubljana<br />
(dve ekipi), Krško, Maribor, Novo<br />
mesto, Celje in kombinirana<br />
ženska ekipa – ekipa policistk<br />
iz policijskih uprav Koper in<br />
Postojna ter UVZ GPU.<br />
Končni vrstni red:<br />
1. PU Celje<br />
2. PU Ljubljana I.<br />
3. PU Ljubljana II.<br />
4. PU Koper<br />
od 5. do 8. mesta so se uvrstile:<br />
— ekipa policistk<br />
— PU Maribor<br />
— PU Novo mesto<br />
— PU Krško<br />
Za fair play in strpnost na<br />
tekmovanju je bila izbrana<br />
kombinirana ekipa policistk,<br />
<strong>za</strong> najboljšega igralca pa član<br />
zmagovalne ekipe Mitja Nerat.<br />
Ekipa PU Celje je kot trikratna<br />
<strong>za</strong>poredna zmagovalka<br />
prejela prehodni pokal v<br />
trajno last.<br />
Kombinirana ekipa policistk<br />
se je na letošnjem tekmovanju<br />
premierno predstavila,<br />
pobudnica <strong>za</strong>njo pa je bila Janja<br />
Meglič. Punce so poka<strong>za</strong>le<br />
veliko željo in tekmovalno <strong>za</strong>gnanost,<br />
tudi tehnično znanje<br />
je bilo na primerni ravni. Želeli<br />
bi si, da bi se košarkarski duh<br />
dotaknil tudi drugih policistk.<br />
Nasploh je opaziti, da se<br />
tehnična in taktična raven<br />
igre zvišuje. Opaziti je posamezne<br />
elemente igre, ki krasijo<br />
tako napad kot obrambo.<br />
Še največji napredek se pozna<br />
pri gibanju igralcev brez<br />
žoge.<br />
Pozitivna stalnica odličnih<br />
prvih mest ostaja homogena<br />
ekipa PU Celje. Jedro tvorijo<br />
še vedno iz leta v leto bolj izkušeni<br />
igralci, ki jim do živega<br />
ne morejo niti precej po letih<br />
mlajše ekipe. Letos je bila dober<br />
izzivalec ekipa PU Ljubljana<br />
I. Pogrešali smo včasih<br />
zelo konkurenčni ekipi PU<br />
Kranj in PU Postojna, <strong>za</strong> kateri<br />
upamo, da bo naslednje<br />
– okroglo tekmovanje dovolj<br />
velik izziv.<br />
V športni dvorani Tabor<br />
v Mariboru je PPP Maribor 1.<br />
decembra organizirala 3. državno<br />
prvenstvo postaj prometnih<br />
policij v odbojki. Kljub<br />
velikemu predhodnemu <strong>za</strong>nimanju<br />
se ga je udeležilo le<br />
pet ekip. Potekalo je seveda v<br />
tekmovalnem duhu vse do <strong>za</strong>dnjega<br />
atoma moči. Ekipe so<br />
odigrale tekme vsaka z vsako<br />
in prišle do naslednje končne<br />
uvrstitve:<br />
1. PPP Koper<br />
2. PPP Ljubljana<br />
3. PPP Maribor (prva ekipa)<br />
4. PPP Kranj<br />
5. PPP Maribor (druga ekipa)<br />
6. PPP Celje<br />
Pokale in priznanja je podelil<br />
komandir PPP Maribor<br />
Marjan Ferk.<br />
Besedilo: Bartolo Lampret,<br />
Franc Rožman in Janez<br />
Škerlak, Davorin Vrabl<br />
Foto: Bartolo Lampret, Branko<br />
Perenčevič<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
87
ŠPORT<br />
VArNOST<br />
TURNIR V MALEM NOGOMETU, KOŠARKI IN ODBOJKI<br />
Po odigranih tekmah in<br />
pridobljenih točkah ter doseženih<br />
golih so slavili igralci<br />
PP Brežice. Sledila jim je ekipa<br />
PP Črnomelj, na tretje mesto<br />
se je uvrstila ekipa PP Koper,<br />
četrto mesto je <strong>za</strong>sedla ekipa<br />
PP Maribor II, peto mesto pa<br />
je pripadlo domačinom iz PP<br />
Tolmin.<br />
Ne glede na doseženo <strong>za</strong>dnje<br />
mesto, pri čemer smo se<br />
poistovetili z de Coubertinovim<br />
načelom Važno je sodelovati,<br />
ne zmagati, nam je bilo<br />
v spodbudo, da smo dobro<br />
organizirali in izvedli turnir.<br />
Zato se bomo tudi naslednje<br />
leto potrudili, že zdaj pa obljubljamo<br />
tudi tekmovanje v<br />
metu soškega kamna.<br />
PPIU Murska Sobota je 7.<br />
novembra organizirala 2. turnir<br />
vseh PPIU in specializirane<br />
enote <strong>za</strong> nadzor državne meje<br />
v sektorju mejne policije v<br />
UUP GPU v košarki. Povabljeni<br />
so bili tudi ekipa PP Ljutomer<br />
in kolegi iz Zalaegeszega iz<br />
Madžarske, ki imajo enako delovno<br />
področje. Vendar slednji<br />
v turnirju letos niso sodelovali.<br />
Turnir je odprla Melita Močnik,<br />
vodja SMP UUP GPU.<br />
V prijateljskem, na koncu<br />
pa tudi v tekmovalnem razpoloženju,<br />
je nastopilo šest ekip v<br />
dveh skupinah:<br />
– v skupini A: SENDM, PPIU<br />
Kranj in PPIU Nova Gorica<br />
– v skupini B: PPIU Ljubljana,<br />
PPIU Murska Sobota in PP<br />
Ljutomer<br />
Pa še <strong>za</strong>ključni dvoboji:<br />
– <strong>za</strong> 5. mesto PPIU Murska<br />
Sobota : PPIU Nova Gorica<br />
(35 :16)<br />
– <strong>za</strong> 3. mesto PP Ljutomer :<br />
PPIU Kranj (45 : 27)<br />
– <strong>za</strong> 1. mesto PPIU Ljubljana<br />
: SENDM (33:20)<br />
Tako so zmagovalci postali<br />
policisti PPIU Ljubljana in prevzeli<br />
prehodni pokal od lanskega<br />
zmagovalca, SENDM.<br />
Bolj <strong>za</strong> druženje kot <strong>za</strong>res<br />
smo pred podelitvijo priznanj<br />
izvedli tudi tekmovanje v<br />
Policisti PP Tolmin, člani Športnega društva Fontana, so<br />
26. septembra pripravili 7. policijski turnir v malem nogometu,<br />
in sicer na umetni travi igrišča v Tolminu. Na turnirju<br />
je sodelovalo pet ekip, vsaka se je pomerila z vsako.<br />
bowlingu, kjer so se nam pridružili<br />
tudi madžarski kolegi.<br />
Najboljši so bili domači tekmovalci.<br />
Rezultati:<br />
Ekipno:<br />
1. PPIU M. Sobota-I (Konye,<br />
Feher, Cimerman)<br />
2. PPIU Ljubljana, 3. PPIU M.<br />
Sobota-II<br />
Posamezno moški: Tibor<br />
Konye, S<strong>za</strong>bolc Budai, Bojan<br />
Kerčmar<br />
Posamezno ženske: Ibolya<br />
Kovacs, Milena Pocak, Chila<br />
Csaba<br />
Policisti PP Slovenj Gradec<br />
so 5. decembra v telovadnici<br />
gimnazije Slovenj Gradec v<br />
sodelovanju z Območnim policijskim<br />
sindikatom Slovenj<br />
Gradec in IPA Regionalnim<br />
klubom <strong>za</strong> Koroško organizirali<br />
3. turnir v odbojki <strong>za</strong> <strong>za</strong>poslene<br />
na PU Slovenj Gradec.<br />
Po zboru ekip so sledile<br />
pozdravne besede organi<strong>za</strong>torja<br />
tekmovanja komandirja<br />
Iztoka Morija in predsednika<br />
OPS Slovenj Gradec Jadrana<br />
Žerjala. Odprtje tekmovanja je<br />
pripadlo direktorju PU Slovenj<br />
Gradec dr. Juriju Fermetu.<br />
Letos se je turnirja udeležilo<br />
pet ekip, kar je bilo manj od<br />
pričakovanega. Tekmovanje je<br />
potekalo po enokrožnem sistemu<br />
»vsak z vsakim«.<br />
Med <strong>za</strong>poslenimi v policijskih<br />
enotah slovenjgraške<br />
policijske uprave je veliko<br />
dobrih odbojkarjev, <strong>za</strong>to je<br />
bilo tekmovanje še posebej<br />
<strong>za</strong>nimivo. O zmagah v posameznih<br />
srečanjih so odločale<br />
malenkosti. Zmagovalna ekipa<br />
PP Slovenj Gradec je naredila<br />
še posebej dober vtis,<br />
saj je po kakovosti izstopala<br />
med ostalimi ekipami. Ekipo,<br />
ki jo vodi komandir, namreč<br />
sestavljajo izvrstni posamezniki,<br />
ki v <strong>za</strong>dnjih letih zmagujejo<br />
na številnih policijskih<br />
turnirjih na državni ravni.<br />
Rezultati:<br />
1. PP Slovenj Gradec<br />
2. SKP in Sever<br />
3. PU Slovenj Gradec – »TIGRI«<br />
4. PPP Slovenj Gradec<br />
5. PP Dravograd<br />
Besedilo in foto: Jure Kenda,<br />
Robert Matis, Marko Rožej<br />
88<br />
letnik LVII/št. 5/2009
VArNOST<br />
SPORT<br />
ŠPORTNO-DRUŽBENA SREČANJA<br />
Kljub oblačnemu vremenu je bilo 11. septembra živahno in veselo v športno-rekreativnem centru v Odrancih. PU Murska<br />
Sobota je namreč organizirala že peto športno-družabno srečanje, poimenovano Dan športa. Organizirala ga je v<br />
sodelovanju s policijskim združenjem IPA <strong>za</strong> Pomurje, Športnim društvom UJV Murska Sobota, Policijskim veteranskim<br />
društvom Sever <strong>za</strong> Pomurje in območnim policijskim sindikatom. Srečanja so se tudi letos udeležile ekipe iz carine, <strong>za</strong>porov<br />
in vojašnice v Murski Soboti ter upokojenci iz policijske uprave z navijači.<br />
Tekmovalni del prireditve je minil v<br />
športnem duhu in brez poškodb. Vrhunec<br />
je bila nogometna tekma med ekipo<br />
policijskih šefov in ekipo predstavnikov<br />
medijev. Novinarska ekipa je imela<br />
tokrat več športne sreče, saj je nasprotnike<br />
premagala z rezultatom 3 : 2.<br />
Najboljšim so pokale podelili direktor<br />
UKP GPU Aleksander Jevšek, direktor<br />
PU Murska Sobota Drago Ribaš, pridružila<br />
sta se nam še vrhunska športnika,<br />
<strong>za</strong>poslena v policiji, Luka Špik in<br />
Gregor Urbas.<br />
Rezultati (prvo, drugo in tretje mesto):<br />
— Nogomet: PP Lendava, PP G. Petrovci,<br />
PP Murska Sobota<br />
— Odbojka: Carina Murska Sobota,<br />
služba SUP, služba SKP<br />
— Pikado (ženske): službe direktorja<br />
PU I., službe direktorja PU II., Carina<br />
Murska Sobota<br />
— Pikado (moški): PP Lendava I., G.<br />
Petrovci I., PPIU Murska Sobota<br />
— Vlečenje vrvi: PMP Petišovci, PP<br />
Lendava, PVD Sever <strong>za</strong> Pomurje<br />
— Košarka: PP Ljutomer, PSVR Murska<br />
Sobota, PP Murska Sobota<br />
Med ekipama policijskih postaj<br />
Ljubljana Center in Ljubljana Moste je<br />
24. septembra na nogometnem igrišču<br />
Športnega društva Šmartno potekala<br />
prijateljska tekma.<br />
Kljub predhodnim nekajdnevnim<br />
»razkazovanjem mišic« obeh ekip, takšnim<br />
in drugačnim stavam ter poskusom<br />
vplivanja na nasprotno moštvo<br />
je tekma potekala v prijetnem razpoloženju<br />
in prijateljskem duhu. Končala<br />
se je z minimalno zmago nogometašev<br />
PP Ljubljana Center (2 : 1), vendar pa<br />
je bil rezultat na tej tekmi drugotnega<br />
pomena, saj je pri vsem skupaj šlo <strong>za</strong><br />
prijetno druženje in spoznavanje, kar<br />
je bilo še bolj opazno po sami tekmi.<br />
Ob koncu uspešnega in prijetnega<br />
dneva smo sklenili, da bomo s podobnimi<br />
dejavnostmi in druženji nadaljevali<br />
tudi v prihodnje.<br />
PP Šentilj je 29. septembra v dvorani<br />
Hlade v Zgornji Kungoti organizirala<br />
celodnevno športno-družabno srečanje.<br />
Kljub zelo zgodnji jutranji uri smo<br />
se zbrali vsi in dvajset minut kasneje že<br />
igrali prve teniške dvoboje.<br />
Treba je bilo pohiteti, ker smo igrali<br />
po sistemu »vsak z vsakim« in tako »odgarali«<br />
55 nekoliko skrajšanih tekem.<br />
Želja udeležencev je bila pač čim realnejša<br />
uvrstitev vseh v t. i. postajno ATP<br />
lestvico.<br />
Tekme si je ogledalo tudi nekaj članov<br />
kolektiva, ki tokrat niso vrteli loparja.<br />
Tekmovalce je prišel spodbujat<br />
tudi vodja enote Branko Pivljakovič.<br />
Obiskal nas je tudi nekdanji komandir<br />
Bojan Kitel, sedanji vodja službe direktorja<br />
PU Maribor, ki se je v igri tudi sam<br />
preizkusil.<br />
Zmago na turnirju si je z lahkoto priigral<br />
Matjaž Trunk. Drugo mesto je pripadlo<br />
vztrajnemu in nepopustljivemu<br />
Bernardu Vesenjaku, na tretje mesto<br />
pa se je z veliko truda <strong>za</strong>vihtel Matjaž<br />
Breznik. Druženje se je nadaljevalo še<br />
dolgo po razglasitvi rezultatov.<br />
Besedilo: Peter Pungartnik,<br />
Sebastjan Juhant, Miran Rat<br />
Foto: Peter Pungartnik, Danilo Brumen,<br />
PP Šentilj<br />
letnik LVII/št. 5/2009<br />
89
ŠPORT<br />
VArNOST<br />
PODLOGAR IN BIŽAL DRŽAVNA<br />
PRVAKA MED PARI V JUJITSU<br />
Inštruktor praktičnega postopka in samoobrambe s<br />
PU Ljubljana Elvis Podlogar se je 21. novembra udeležil<br />
državnega prvenstva v jujitsu, in sicer v duo sistemu.<br />
Skupaj s svojim partnerjem Sergejem Bižalom<br />
je drugič <strong>za</strong>pored postal državni policijski prvak med<br />
moškimi pari.<br />
Tekmovanje, ki ga je organizirala Ju-jitsu zve<strong>za</strong> Slovenije,<br />
je bilo v Globokem pri Krškem, udeležilo se ga je pet<br />
klubov iz Slovenije, skupno pa 41 parov oz. 82 tekmovalcev.<br />
Tekmovanje velja <strong>za</strong> odprto državno prvenstvo, obenem<br />
pa tudi policijsko državno prvenstvo. Zanj je značilno,<br />
da so tekmovalci razdeljeni v različne starostne kategorije,<br />
od 13. leta dalje se tekmuje v moški in ženski kategoriji<br />
ali kategoriji mešanega para. Tekmovanje se odvija tako,<br />
da par proti paru, ki pokaže poljubno obrambo proti določenim<br />
napadom, razdeljenim v štiri skupine, zmaga z več<br />
zbranimi točkami. Gre <strong>za</strong> najbolj atraktivni del tekmovanja<br />
v jujitsu.<br />
Želje para Podlogar–Bižal in njunega trenerja, učitelja<br />
samoobrambe v Policijski akademiji in obenem nosilca<br />
najvišjega pasu 6. dan v Sloveniji, Gorazda Toplaka, segajo<br />
više od državne ravni. Podlogar in Bižal se pripravljata <strong>za</strong><br />
udeležbo na mednarodnih in domačih tekmovanjih, kjer<br />
upata na potrditev uspeha in hkrati na možnost <strong>za</strong> nastop<br />
na svetovnem prvenstvu, ki bo naslednje leto v St. Peterburgu<br />
v Rusiji.<br />
Besedilo: Nermin Isič<br />
SPOMINSKI POHOD NA KRN<br />
Pri Krnskem jezeru je 14. novembra potekala tradicionalna<br />
slovesnost v počastitev vseh padlih in umrlih vojakov ter<br />
konca 1. svetovne vojne. Spominskega pohoda na Krn, ki so<br />
ga organi<strong>za</strong>torji pripravili že dvanajsto leto <strong>za</strong>pored, so se<br />
udeležili tudi številni policisti in policistke iz različnih policijskih<br />
uprav in drugi delavci policije.<br />
7. NOVOLETNI VETERANSKI<br />
ŠAHOVSKI TURNIR<br />
90<br />
V specialni enoti je sredi<br />
decembra potekal tradicionalni<br />
šahovski turnir,<br />
ki sta ga organizirala Policijsko<br />
veteransko društvo<br />
Sever Specialna enota in<br />
Združenje Sever. Udeležilo<br />
se ga je 34 šahistov iz 13<br />
veteranskih organi<strong>za</strong>cij.<br />
Na otvoritveni slovesnosti<br />
so sodelovali poveljnik<br />
specialne enote Marjan<br />
Anzeljc, podpredsednik in<br />
sekretar Združenja Sever<br />
dr. Tomaž Čas in Anton Pozvek.<br />
Objavljamo prvih deset<br />
mest:<br />
1. Franc Kotnik – ZVVS Zasavje<br />
2. Matej Ušeničnik – ZVVS<br />
Idrija-Cerkno<br />
3. Jože Kopše – ZVVS Ptuj<br />
4. Dušan Ličina – PVD SE-<br />
VER Specialna enota<br />
5. Martin Povše – PVD SE-<br />
VER <strong>za</strong> Celjsko območje<br />
6. Andrej Kuhar – PVD SE-<br />
VER Posavje<br />
7. Ljubo Krk – ZVVS Celje<br />
8. Ismet Bešič – PVD SEVER<br />
Litija<br />
9. Silvo Kovač – ZVVS Idrija-Cerkno<br />
10. Dušan Strojin – PVD SE-<br />
VER Posavje<br />
Najboljšim je pokale, diplome<br />
in praktične nagrade<br />
podelil dr. Tomaž Čas.<br />
Besedilo: Vincencij Beznik<br />
Tokratnega pohoda se je kljub slabemu vremenu udeležilo približno<br />
300 pohodnikov in praporščakov. Med njimi so bili predstavniki<br />
iz sedmih evropskih držav, predstavniki Zveze policijskih veteranskih<br />
društev Sever, pripadniki Slovenske vojske, udeleženci v uniformah iz<br />
prve svetovne vojne, prišli so tudi veleposlaniki in vojaški atašeji. Zaradi<br />
več kot 30 centimetrov debele snežne odeje so pohodniki letos<br />
krenili z Lepene.<br />
Zbrane je na letošnji spominski slovesnosti, ki je potekala pod<br />
geslom Krn – pohod spomina 1918–2009, nagovoril predsednik organi<strong>za</strong>cijskega<br />
odbora Janko Sebastjan Stušek, slovesni govornik pa je<br />
bil Janez Pajer, predsednik Zveze veteranov vojne <strong>za</strong> Slovenijo, ki je<br />
ob tej priložnosti spomnil na nepojmljivo morijo v prvi svetovni vojni,<br />
še posebej na soški fronti. Posebno priznanje je prejel upokojeni polkovnik<br />
madžarske vojske Gabor Ovarij, redni udeleženec slovesnosti<br />
pri Krnskem jezeru. Sledila je tradicionalna komemoracija <strong>za</strong> padlimi<br />
vojaki pri »madžarskem križu« na Dupli planini. Zvečer pa so se na<br />
obrežju Krnskega jezera zbrali pohodniki z baklami v rokah in še enkrat<br />
počastili spomin na padle in umrle v prvi svetovni vojni, ki se je<br />
končala s kapitulacijo Nemčije 11. novembra 1918.<br />
Pošta Slovenije je letos ob bivaku odprla tudi enodnevno pošto<br />
5234 Krnsko jezero s posebnim žigom, novogoriško filatelistično društvo<br />
pa je izdalo spominsko dopisnico.<br />
Besedilo: Dean Božnik<br />
Foto: Igor Zlodej<br />
letnik LVII/št. 5/2009
Z glavo na <strong>za</strong>bavo
Fotozgodba:<br />
Vaja Krka 2009<br />
Foto:<br />
Nina Djordjević, Alenka Drenik, Monika Golob, Brigita Petric