KidriÄ, Boris, Izabrana dela I, IzdavaÄki centar Komunist, 1985.pdf
KidriÄ, Boris, Izabrana dela I, IzdavaÄki centar Komunist, 1985.pdf
KidriÄ, Boris, Izabrana dela I, IzdavaÄki centar Komunist, 1985.pdf
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Odbor Predsednistva CKSKJ za objavljivanje Sabranih <strong>dela</strong><br />
<strong>Boris</strong>a Кidrica<br />
Sergej Kraigher, predsednik, ·David Atlagic, Veli Deva,<br />
Zvone Dragan, Svetozar Durutovic, Karolj Erdelji, Kiro<br />
Gligorov, dr Svetozar Popovic, Vojo Rakic, dr Jakov<br />
Sirotkovic, dr Tihomir Vlaskalic, dr Cedomir Strbac<br />
Redakcija Sabranih <strong>dela</strong> <strong>Boris</strong>a Kidrica<br />
David Atlagic, glavni urednik, dr Putnik Dajic, dr Tone Ferenc,<br />
France Filipic, Drasko GrЬic, Dragana Кraigher, dr Ј anko<br />
Prunk, dr Svetislav Taborosi, mr Ј erca Vodusek-Staric<br />
ј<br />
BORIS KIDRIC<br />
SABRANA DELA 1<br />
Urednik<br />
Drasko GrЬic<br />
Napomene<br />
France Filipic<br />
dr Ј anko Prиnk<br />
Drasko GrЬic<br />
Istrazivanja<br />
France Filipic<br />
Prevodi<br />
dr Niko Berus<br />
Мilorad Simonovic<br />
Izbor fotografija<br />
dr Janko Prunk<br />
France Filipic<br />
Predmetni registar<br />
mr Ј erca Vodusek-Staric<br />
dr Tone Ferenc<br />
Lilijana Trampuz<br />
France Filipic<br />
Registar imena<br />
Vladislav L. Шс<br />
Likovna i grafiCka oprema<br />
Vladana Ћ[rkonja<br />
Likovni urednik fotografije<br />
Milos Majstorovic<br />
1<br />
.1<br />
)<br />
1<br />
1<br />
1<br />
1<br />
1<br />
i<br />
·i .,<br />
1<br />
!<br />
IZDAVACКI CENТAR KOМUNIST<br />
BEOGRAD 1985. ,
. . .:~·.<br />
[.<br />
:·<br />
BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA:, I, 1933-1941.<br />
.5<br />
Lev Modic<br />
SКICA ZA SТUDIJU О REVOLUCIONARNOJ BORВI<br />
BORТSA !ИDRICA *<br />
i ..<br />
'.<br />
"Prisao si radnickom pokretu zbog toga sto ТVој plemeniti<br />
duh i. srce nisu mogli podnositi i mirno gledati nejednaku borbu<br />
izmedu izraЬljivanih i izraЬljivaea, prisao si radnickom pokretu<br />
zbog toga sto је ТVој ро prirodi revolucionarni i ispitivaCki duh<br />
vec u najranijoj mladosti proniknuo u zakone razvitka druStva, u<br />
dijalektiCki materijalizam, u nauku Marxa, Engelsa i Lenjina. Prisao<br />
si radniCkom pokretu i zbog toga.sto si htio da budes sudionik<br />
i borac umom, srcem i svim svojim Ьicem pri radanju novog, а ne<br />
pri umiranju starog druStva." 1<br />
"<strong>Boris</strong> Кidric nije Ьiо samo borac. ·Bio је i stvaralac, organizator,<br />
mislilac koji је davao neprocenjiv doprinos idejnom trasiranju<br />
na8e revolucije i na8eg socijalistickog puta .. Bio је socijalisticki<br />
internacionalist, a1i ne covek bez domovine. Svoju rodenu<br />
slovenacku grudu, cijem је oslobodenju toliko doprineo, strastveno<br />
је voleo i ovom istom ljubavlju on је zagrlio i bratsku zajednicu<br />
jugoslovenskih naroda, jer је znao da bez ove nema ni slobode ni<br />
socijalizma za njene narode. Ucvrscenju ove zajednice i njenoj<br />
moci on је posvetio svoje snage na svakom poslu koji је obavljao."'<br />
Secanja na <strong>Boris</strong>a Kidrica, bilo da ih piSu politiCki radnici,<br />
umetnici, vojnici, ekonomisti ili drugi njegovi saradnici, svedoce<br />
о coveku izvanrednih analitiCkih i sintetiCkih, teorijskih i akcion:i:h<br />
sposobnosti, S:irokih znanja, pouzdane primene dijalektiCkog<br />
m.iSljenja, а. isto tako i о ooveku izuzetne istrajnosti i<br />
aktivnosti, duЬoke oseeajno.sti i nepresuS:nog oseeanja za. ooveka.<br />
• Autor је .unekoliko izmenio i dopunio ranije objav]deni tekst<br />
"Oris revolucionarnega iЬоја <strong>Boris</strong>a Кidri{:a", Вотес, XXXVI, З-4/1984,<br />
str. 27G-315. Sve o,bjavljene delove Кidricevih tekstova autor је navodio<br />
prema slovenackom izdanju <strong>Boris</strong> КidrЩ ZЬтаnо delo, I-IV, Cankarjeva<br />
zalozba, LjuЬljana 1958, 1959, 1962, 1976 (u daljnjem tekstu: ZD<br />
I-IV), tako da smo sve citate morali usaglasiti sa na8im izdanjem i ·<br />
navesti u zagradama osnovne poda·tke za navedena mesta i ·u slovenackom<br />
i u na8em izdanju. - Ртiт. теd.<br />
1<br />
ZD I, str. 9 /,;Ree dr.uga Tita. Nad graЬnicom najbllieg d.roga",<br />
ВотЪа, 16. april 1953/<br />
2<br />
ZD I, str. -13 /"Oprostajna II'ec drru.ga Кardelja", ВотЪа, 16. april<br />
1953/<br />
1 ·:-:<br />
~:<br />
--~_,д
б BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.-<br />
I<br />
Вoris КidriJC roden је 10. a:prila 1912. u Beeu kao jedini<br />
sin dr Franceta. Kidr:iJCa, .knjiZniCaтa Dvorske Ьilblio.teke, loщni-<br />
-је univerzitetskog pro'fesora i predsednika Slovenske akade<br />
Inije znanosti in um.etnosti u Ljuohljani. Ро ШJЬijanju prvog<br />
svetskog rata preseiio se s majkom na КneZec kod Rogaske<br />
Slatine.<br />
Кnez·ec је Ьiо svojina Vinka Zurmana, koji је oko sebe<br />
okupljao mlade i poma:gao :im. Medu ostalim.a, omogucio је<br />
studije i Francetu Кidricu i posle svoje smrti ostavio mu u<br />
nasledstvo :imanje na Кnmcu, gde su Кidricevi eesto navraeali.<br />
Tamo је Вoris Кidric proveo godme prvog svetskog rata,<br />
do2!iveo raspad Austro-ugarske Monwhije i osnivanje Кraljevine<br />
S11Ьа, Нrvata i Slovenaca. Novembra 1918. роеео је pohadati<br />
osnovnu skolu u b1izini Кneica. U prvom tromeseeju<br />
skalske 1·920/1921. godine presao је ocu u Ljubljanu da Ьi tamo<br />
nastavio skolovanje. Prvi svetski rat i njegov rasplet bili su<br />
za <strong>Boris</strong>a Кidrica deeji doZi'VIljaj koji се mu ostati tek u mutnom<br />
seeanju. Med:utim, tada su postavljeni temelji onih odnosa<br />
koji се Ьitno uticati na сео njegov Zi.votni put. U svom<br />
kasnijem radu viSe puta se vraeao karakteristilkama i poukama<br />
tog vremena.<br />
Zametkom prvog svetskog rata okonean је doiЬar milenijum<br />
nemaeke hegemonije nad slovenackim narodom. Ustanovljenjem<br />
jugoslovenske drZave postignut је, dodu5e, napredak u<br />
uevrsCivanju njegovog nacionahюg opstanka, aili slovena.Cko<br />
naciona1no pitanje ostalo је u sustini nereSeпo, а u dalljnjem<br />
razvoju jos se i zaostravalo. Uz to, vise od pola miliona Slovena:ca<br />
ostalo је odvojeno od svoje matice.<br />
Кrај prvog svetskog rata znacio је za slovenaOki narod<br />
dane ve1i:kog ocekivanja i dutЬokog razoearanja. Vec u prvoj<br />
pdlovini 1918. godlne pobune slovenaCkih vojnika u Judenbuтgu,<br />
Murauu i Radgoni, а i ceste demonstracije i strajkovi u<br />
LjuЬljani i drugim industrijskim gradovima Slovenije, svedocili<br />
su о sve jacem revolucionarnom pritisku narodnih masa koje su<br />
povezivale teZn.ju za nacionalnim osloЬodenj em sa resenj em<br />
svoj:ilh socija1nih proiЬlema. Da Ьi zaustavШi revolucionarno vrenje,<br />
predstavnici gradanslcih politickih stranaka osnovali su<br />
avgusta 1918. и LjuЬljani Narodni svet /Narodno vece/, koje<br />
је do 1. decembra 1918. predstavljalo и Sloveniji vrhovni organ<br />
DrZзve Slovenaca, Нrvata i Srba. Sa njegovim programom<br />
saglasili su se i predstavnici Jugoslovenske socialnodemokratske<br />
stranke (JSDS), koji sи ти se иskoro potom i pridruZili.<br />
Edvard Kardelj је delovanje Narodnog veca i saradnju socijaldemokrata<br />
u njemu ocenio ovako: "Tako је doslo do Narodnog<br />
veca, sa cij:im imenom sи povezani najsudbonosniji tre-<br />
1.<br />
•<br />
LEV MODI~. PREDGOVOR 7<br />
nuci SllovenaCkog naroda neposredno posle rata i najte'Ze gre5-<br />
ke slovena!Ckog pokreta. Narodno veee odigrailo је ulogu giavnog<br />
kontrarevolucionarnog instr.umenta u rukama bиrZoozije<br />
za r.azJЬijanje revoluoionarnog po.kreta radniiC.kih masa.m<br />
Kontrarevolucionarna uloga slovena&e socijaldemokratije<br />
potvrdena је i time sto na Osnivaekom kongresu Socijalisticke<br />
radniCke .partije Jиgoэlavije {komunista), koji је odrZan od 20.<br />
do 23. aprila 1919. godine u Вeogradu, medu delegatima kllasnog<br />
pokreta iz svih ju,goslovenskih pokrajina nije bllo nijednog<br />
predstavnika iz Slovenije. Tek aprila 1920. dellegati Delavske<br />
socialisticne stranke za Slovenijи /RadniCke socijalisticke<br />
stranke za Sloveniju/, koju sи osnovali pripadnici leve opozicije<br />
и JSDS, doneli su odlиku о иjedinjenju sa: Socijailistickom<br />
radniёkom .partijom Jugoslavije (komunista). Time је ustanovljena<br />
komunisti.Cka partija u Sloveniji.<br />
Kada је 1940. godine Вoris Кidric и raspraVi. "Evropske<br />
krize i slovenacki narod" analizirao taj period, on је, иz konstatacijи<br />
da је и novijoj slovenaCkoj istoriji sve zavisNo od<br />
pitanja dok!le se uzdigla radniбka klasa, na:glasio d~ је 1918.<br />
godine reЗilno postojala nova dru·stvena snaga, "ali јој је kod<br />
nas nedostajalo odlueno teoretsko, taktiCko i organirzaciono rиkovodstvo"<br />
(ZD I, 109; I, 186). ·<br />
Za marksizam i komunizam Вoris Kidric se opredelio vr.lo<br />
rano - k.ao ucen!ik Drиge drZavne (Poljanske) gimnazije и<br />
LjuЬljani. Profesori i drugovi sесаји ga se kao vrlo obdarenog i<br />
siroko obavci\tenog srednjoskolca. А Edvard Kardelj је и seeanjima<br />
na njega istakao ·da sи se vec tada pokazale dve njegove<br />
ooOIЬitosti: akciona prodornost i organizaciona spos01bnost,<br />
na jednoj strani, dok se, na drиgoj strani, iska2:ao kao ,,intenzivan<br />
misli:lac, obdaren ana1itiear i istraZivaiC, koji se nije zadovoljavao<br />
samo и[ogom izvrSioca nego је, ujedno, Ьiо i stvaralac".4<br />
Pored licnih svojstava, na opredeljenje mladog Кidrica<br />
иticali sи i zaostreni politicki i ekonomski odnosi и zemlji, kontakti<br />
koje је za vreme skolskih ferija odrzavao sa -staklarskim<br />
radnicima и Rogaskoj Slatini i siroki vidici koje је stekao ucenjem<br />
izvan Skole. Za to ucenje velike moguenosti pm1zala mu<br />
је bogata oeeva bi:Ьlioteka. Upoznavao se, pored ostaloga, sa<br />
evropSkom filozofskom Inisljи i pri tome se sreo sa mal"ksizmom,<br />
citao је slovenaakи i .dгugи !ери .knjizevnost, proиeavao<br />
3<br />
Edvard Kardelj, Razvoj slovenskega narodnega vprasanja, Ljwbljana<br />
1957, str. 315 fupor. Edvard Kardelj (Sperans), Razvoj slovenackog<br />
nacionalWg pitanja, trece, pregledano i dopunjeno izdanje, Izdavacki<br />
<strong>centar</strong> Kornunist, Beograd 1973, str. 264/.<br />
• Edvard Kardelj, "Lik <strong>Boris</strong>a Kidrica", Politika, 7. april 1978. i<br />
Delo, 8. april 1972 (u daljnjem tekstu: Е. Kardelj, "Lilt BQrisa J
-------,<br />
8 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-,-1941.<br />
slovenaCku literaturu i politiCku istoriju. Sav njegov razvoj i<br />
sva njegova svedocenja govore da su mu naroCito .Ы.iski bili<br />
Ivan Cankar i Sreoko Kosovel. Prihvatio је poruku Ivana Can-<br />
. kara da se novi svet ne moze graditi na golom saosecanju sa<br />
sиdbinom radnika, nego na veri ·u moc radnick-e klase. То saznanje<br />
<strong>Boris</strong> Кidric је kasnije (1935. godine) izrazio ovom miSlju:<br />
"Nisi, naime, proleterslki pisa.c ako iUZ odэustvo. эopstvenog<br />
Ьorbenog otpoca cmizdr.iS nad sudblnom svojih n-eaйcl;iyn:ih likova<br />
i utapas se s njima u malogradansku sentimentalnost."<br />
("Tone Cufar: Slom", ZD I, 30; I, 54)<br />
Pri proucava.nju slovenacke politiбke i literarne istorije<br />
misaonom coveku, kakav је Ьiо mladi ·KidrЩ ostro se postavilo<br />
pitanje о ulozi i zadacima slovenaCkog intelektualca. Kidric је<br />
celog. Ziv:ota visdko cenio intelektualni rad koji stvaralacki t-eZi<br />
visim ciljevima ooveka i coveeanstva, rad kakav је upomavao<br />
kod Pre8erna, LevstiJka, Cankara. Utollko је vise OSIUdivao onaj<br />
potuljeni lffiE.ntalitet i ponaSзnje slovena&e inteligencije koja<br />
se za mrvice klanjala svakom gospodaru i tako ometala pripremanje<br />
naroda da se 1 bori za svoja nacionalna i socijalna prava.<br />
Borba za dostojni lik slovenackog intelektualca moze se zapaziti<br />
u celokupnom delovanju <strong>Boris</strong>a Kidrica. V-ec u skolskom<br />
zadatku iz 1929. godine (koji је zaplenila policija pri kucnom<br />
pretresu i koji је sacuvan medu dokumentima Drzavno~ suda<br />
za zastitu driave u Beogradu pod naslovom "Slovenska naтodna<br />
struktu·ra v sestdesetih letih preteklega stoletja") on је pisao:<br />
"Trecoj grupi pecat је dao svojim radom. F·ran Levstik.<br />
То је ·grupa radikalnog nacionalnog programa i ozbiljnog rada<br />
za slovenacku literaturu i izostravanje slovenaokog jezika." 5<br />
Analizi slovenackih prillka i ulozi inteligencije u 1848. godini<br />
i posle nje, ра i politickim poukama tog vremena, vracao se on<br />
i kasnije, posebno neposredno pred odlucujucim dogadajima na<br />
pocetku drugog svetskog rata u clancima "Evropske krize i slovenacki<br />
narod", "N apomene uz istorijru s1ovena0ke knjizevnosti"<br />
i "Lik slovenaCke inteligencije izmedu Preserna i Levstika".<br />
· (ZD I; I, 153-186, 187-197, 205-216) '<br />
Godine 1927. <strong>Boris</strong>a K:idrica је Vlado Кozak uvea и svoj<br />
krug u kojem su se okupljali omladinci. Tu. se on upoznao sa<br />
Edvardom Kardeljem i drugim dugogodiSnjim saradnicima.<br />
Prema seeanjima Vlada Kozaka kod njega se okи:pljalo dvadesetak<br />
mladih ljudi, prvenstveno gimnazijalaca. 6 Tamo su doЬijali<br />
inace tesko dostupnu marksistiCku literaturu. Vlado Kozak<br />
5<br />
Istorijski arblv Centralnog komiteta Saveza komunista Slovenije<br />
(u daljnjem tekstu: ZA-CKZКS).<br />
• Vlado Kozak, "Kako је tovariS Кidric postal komunist", Ljudska<br />
pтavica, 8. maj 1953.<br />
t.<br />
LEV MODIC, PREDGOVOR 9<br />
роmшЈе <strong>dela</strong> Marxa, Engelsa, Plehanova, Thalheimera. Pri<br />
kucnom pretresu u decembru 1929. policijski agenti nasli su<br />
kod njega i nesto novije politicke dokumentacije i publicistike .<br />
U· policijskoj prijavi pomenuta su ova <strong>dela</strong>: Jedinstveni fтont<br />
pтoletaтijata (Мoskva 1922, na srpskohrvatskom jeziku) i pojedini<br />
brojevi glasila Balkanska fedeтacija, koje је izlazilo u Веси<br />
na francиskom jeziku, а na nemaCkom jeziku Komunizam<br />
и Poljskoj (Hamburg 1921), Тroc'ki: Nova etapa, svetska situacija<br />
i nasi zadaci (Hamburg 1921), Cтveni sindikati i <strong>Komunist</strong>icka<br />
inteтnacionala (Вerlin 1923), Zakljucci i тezalucije Dтugog<br />
meaunaтodnog kongтesa Cтvene sindikalne inteтnacionale<br />
(Вerlin 1923) i Ilustтovana istoтija тuske тevolucije 1917 (Вerlin<br />
1928).7 Кruioci kod Kooaka predstavljali su pravu politiclro<br />
skolu. Medutim, mladi ljudi nisu ostajali samo pri tome, nego<br />
su se lacali i posebnih akcija, prvenstveno ispisivanja parola.<br />
Odиsevljenje <strong>Boris</strong>a Кidrica pri tim a~kcijama navelo је Kozaka<br />
da predloZi Francetu Кlорсiси da ga poveze u SKOJ. Pocetkom<br />
1928. godine Кidric је rpostao skojevac.<br />
Skojevske akcije - pridobljanje istomisljenika, ispisivanje<br />
parola, rasturanje leta:ka, isticanje crvenih zastav.a na dimnjacima<br />
i stubovima i sl. - bile su sve cesce. Narocit odjek imale<br />
sи иlicne demOIIlstracije 13. novembra 1928, kada su skojevci<br />
povodom proslave jedanaeste godiSnjice oktobarske revolucije<br />
organizovali povorku sa crvenom zastavom' iz predgrada Moste<br />
u grad. U redovima mlade generacije rasli su otpor odnosima<br />
u zemlji i prkos policijskom teroru.<br />
Iste godine kada је primljen u SKOJ (1928) Вoris Kidric<br />
је primljen ј u <strong>Komunist</strong>icku partiju Jtigoslavije '(КРЈ). Prema<br />
secanjima staklarskog radnika Bena Jugovara, sa kojim је<br />
odrzavao stalnu vezu, Kidric је postao clan КРЈ u Rogaskoj<br />
Slatini. 8<br />
Fa!Ьrika stakla u Rogaskoj Slatini osposoЬljena је za rad<br />
u januaru 1927. godine, i u taj kraj dosli su tada mnogi staklarski<br />
,radnici iz Zagorja na Savi, gde је fa,brika stakla ·bila<br />
ukinuta. Medu njima Ьilo је clanova SKOJ-a i КРЈ. Uskoro<br />
su osnovali partijsku celiju, sindikalnu podruznicu i podrufuicu<br />
radnickog kulturnog drustva Svoboda. Vec 1928. godine oni s11<br />
zajedno sa staklarskim radnicima iz cele Jugoslavije organizovali<br />
strajk koji Se posle cetiri meseca zavтsio pobedom strajkaca.<br />
Vreme kada је Вoris Кidгic росео organizovano raditi u<br />
Partiji opisao је Edvard Kardelj ovako: "ReZim Obznane i Vi-<br />
7<br />
ZA-~KS<br />
• Piooirski tist, ,ьr. 28, 13. april 1978.
---,<br />
10 BORIS КIDRIC, SABRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
dovdanвkog ustavз. stare Jugoslavije. vrlo brzo је zi:upao u nepremostive<br />
politiCke teskoce i nepril.ike. Ekonomska stagnaeija,<br />
neresivi proЬlemi zaostalosti na selи, sve jaci otpor nedemo-<br />
. kratSkim metodima itd. brzo su razЬijati iluzije koje sи se rodile<br />
prilikom. nastanka Jugoslavije, i prodиЬljivaii nezadovoljstvo<br />
naroda. Osim toga је i radmaki pokret, posle teSkih иdaraca<br />
u prvim poratnim godinama, ponovo ојаеао i postajao sve<br />
znacajniji drustveni faktor. Vladajиce sriage pokusale su da<br />
te suprotnosti rese fasizmom, -Orjunom i sИonim ,pokretima'.<br />
Medutim, krvavi sukob izmedи Orjune i rudara u Trbovlju<br />
1924. godine koji је - gatovo na simЬolican naCin - izrazio<br />
· otpor ra.dniCkog pokreta i ·demdkratskih snaga pdkuSa.jima fasizacije<br />
i koji је ојасао antifasistiakи Ьо:vЬи ро svoj Jugoslaviji,<br />
brzo је pokopao takve reakcionarne planove.<br />
Uporedл sa time zaostravalo se i nacionalno pitanje, narocito<br />
u Hrvatskoj, .al.i isto tako i и Sloveniji, Makedoniji i drogde.<br />
Sve te эи:prottюsti dovele sи na kraju do sestojanиarske<br />
vojno-monarhisticke diktature.<br />
То sи bili uslovi i vreme koji su izazvali snaZпи orijentaciju<br />
иlevo i и sirokim krиgovima inteйigencije. Intenzivna levicarska<br />
иsmerenost i aktivnost zahvatila је ,priliean deo stиdentske<br />
omladine na иniverzitetima i и srednjim skolama, ра i<br />
mlade inteligencije ruop5te. Deo te omladine se nepooredno pridruZio<br />
Savezu komunilsticke omladine ili KomиniiStiCkoj partiji,<br />
odnosno stupio и njihove or~anizacije. а и jos vecem broju Ьiо<br />
ie na njihovoi strani sa svojirn simpatijama i svojom le15alnom<br />
a-~~tivnosби. Mocan пticaj na iakav razvoj imao је и to vreme<br />
- pored blegalnog rada SKOJ-a i <strong>Komunist</strong>ioke partije - i<br />
Srecko Kosovel sa svojim listom Mladina, а i druge legalne akciie<br />
levicarske omladine.<br />
Тај talas је - kao .mnoge mlade lj·иde - zahvatio i Вorisa<br />
Ki!dri'ea i mene. Svest kоји је и takvim иslovima formiralo<br />
vтeme kod svih nas, bila је delom raciona:l1Ila, to jest naiStajala<br />
је iz sve jasnijeg saznanja .da jedino oodiali~tЧ~ka revolиciia<br />
moze resiti ne samo klasna i socijaln.a pitanja nego i pitanja<br />
opstanka i bиducnosti slovenackog naroda. а delom је bila i<br />
emocionalna, to jest rasla је iz spontanog otpora varva:vskom<br />
i poniZa.vajиcem sistemu terora koji pred sobom nije imao nikakve<br />
isrtorijSke perspektive. niti је Ьiо snoooban da иcini i jeclan<br />
jedini ·pr·ogresivan korak u drustvu." 9<br />
VladajuCi sistem stare J-ugoslavije nije Ьiо sposoban ni<br />
spreman da demakratskim sredstvima re5ava nag01nilane protivrecnosti.<br />
Zato је vrsio sve vece nasilje. Poo§travanje tog<br />
nasilja (narocito nad komunistima) pocetkom 1928. godine na-<br />
• Е.<br />
Kardelj, "Lik <strong>Boris</strong>a Кidri~a".<br />
1<br />
1<br />
Ј<br />
LEV MODIC, PREDGOVOR 11<br />
gov:estavala је vec cinjenica da је u Vukicevicevoj vladi ministar<br />
unutrasnjih ·<strong>dela</strong> postao dr Anton Korosec. Medrutim, agresivnost<br />
velikosrpskog nacional.izma i hegemonizma dovela је<br />
do eksplozije 20. juna 1928, kada su u Skup8tini odjeknuli re:..<br />
volverski hici kojima su pogodeni najvideniji predstavnici Hrva<br />
tske
12 BORIS КIDRIC, Si\ВRANA DBLA, 1, 1933-1941.<br />
Bez obzira na pogrcinost par.ole о oruzanom ustmku, mlada<br />
generacija komиnista primila ju jev.sa revolucionarnim ~omantizmom<br />
(koji ~е Кi
14 BORIS КIDRIC, SAБRANA DELA, 1, 1933--1941.<br />
Ekonomska i politiбka kriza и JIUgoslaviji se posle 1929.<br />
godine produЬljivala, sto је zaostravalo vec postojece socijalne,<br />
nacionalne i politicke sиprotnosti и drzavi. MonarhistiCki<br />
· rezim је bez иspeha pokusavao da stvori - ро иgledи na druge<br />
fasizme - svojи masovnи borbenи organizacijи (na primer,<br />
podrzavljenjem Sokola). Neиspeh и tome vodio је potkraj 1931.<br />
popиstanjи terora, S'to је reZimи trebalo da omogиci sk1apanje<br />
koщpromisa sa gradanskim politickim partijama koje su, иprkos<br />
zabrani, bile i dalje prisиtne u politiCkom Zivotи zemlje.<br />
Za komиniste, medиtim, nije bllo popиStanja.<br />
· <strong>Boris</strong> Кidric је jos Ьiо и istramom zatvoru kada је zbog<br />
izdaje policija sredinom febrиara 1930. иspela ponovo da prodre<br />
и !Partijslro i skojevskи organizacijи. Talda је Ьiо. иhapsen<br />
i Edvard Кar.delj i r~Ьijen је PokrajinSki komitet SKOJ-a.<br />
Кardelj је osиden na dve godine roЬije, tako da se Кidric<br />
vratio iz zatvora dobrи godinи dana pre njega.<br />
Tadasnji polomj .Partije i SKOJ-a ocenio је Edvard Kardelj<br />
ovako: "Pamjskog vodstva и stvari nije Ьilo. Stavi8e, za<br />
vreme sestojanиarskog terora bila је иnistena sva vodeca strиktиra<br />
KomиnistiOke partije Jugoslavije и Sloveniji, njeni pri- ·<br />
padnici sи bili ili ро zatvorima ili и emigraciji." 17 Neke organizacije<br />
koje sи jos postojale i pojedinci koji sи jos Ьili voljni<br />
da rade ostali sи bez veza.<br />
Ро povratkiU iz mtvora, norvembra 1930, Вords iКidric је<br />
privatno polomo maturи, za Sta је otac morao doblti odobrenje<br />
Мinistarstva prosvete и Beogradu, ра se и jesen 1931. up.isao<br />
na Hemijski odsek Tehnickog fakiUlteta Univerniteta и Ljubljani.<br />
Odm:ah ро izlasku iz zatvora latio se oЬnavljanja partijske<br />
i skojevske organizacije. U~tavio је vezи sa kom.unisrtima и<br />
Ljиbljam.i, ,pO'SeЬno sa Janezom Perenicem, koji је imao organizovaiiи<br />
svoju grири i svoju tehniku. U rad је 1930. godine<br />
иvео i svojи Ьиdиеu suprиg;u Zdenku Armic. Uspostavio је vezu<br />
sa .kom.иnistima iz Roga.Ske Slatme i pojedinim komunistim'l<br />
iz drugЉ mesta :i роеео -.JibnaV'ljati parЬijske organizacije<br />
ро faJbrikama i ·na Univerzitetu. Ти је najjpre focmtirao paгtijsku<br />
organizacijи studenata hemije. Uprkoo malobrojnosti partijske<br />
orgam.izacije na Univerzitetu, jer imaia је jedva ne8to<br />
vise od dvadeset clanova, ona је pri oЬnavljЗIIljи Paтtije odigrala<br />
znaeajnи иlogu. 1 s . ·<br />
Tako se и novembrи 1930. formiтalo vodece jezgro Paxtije.<br />
Ро izlaskи Ш zatvora (februa•ra 1932), Ed:vard Кardelj se odma:h<br />
pov~ao sa Вorisom Kidricem, Tonetom TomЭicem, Вori-<br />
17 Е. Кaa."delj, "Lik <strong>Boris</strong>a Кidrica"<br />
18<br />
Slavko Кremensek, Slovensko studentsko gibanje 1919-1941<br />
LjUIЬljana 1972, str. 165.<br />
'<br />
1<br />
i<br />
1<br />
!<br />
Ј<br />
1<br />
LEV MODIC; PREDGOVOR 15<br />
.som Ziherlom i drиgima. Grupa је иЪrzо reorgan:ioovala dotadasnji<br />
<strong>centar</strong> obnove Partije и Sloveniji i formirala novo privremeno<br />
rukovodstvo koje је, .ро reeima Edvarda Кardelja<br />
Ьilo и nedotшnici sta је· ono. zaprayo. "Svi smo bili Ьivsi sko~<br />
ј evci. Niko nas formalno nije ,priri:rio и Pщtiju. Ра tpak smo<br />
obnavljali isivati partijske dokumente kao Pokrajinski<br />
komitet Komиnisticke .раrЩе." 19<br />
Тај Pokraj.i!Ilski komitet delovao је pretefuo koleldivno,<br />
а Вoris Кidric је bltno doprinosio stvaranju atmosfere dr.ugarskog<br />
radnog kolektiva. 20 U njemи se Kardelj prvenstveno bavio<br />
idejno-poiitiбkom sadrzinom partijskog delovam.ja, .а Кidric<br />
organizacionim pitanjima. Ostali clarюvi Komiteta odgovarali<br />
sи za pojedina tгritorijalna podrucja, na primer za dolenjsko<br />
notranjsko i druga.<br />
'<br />
Kada је mlada generacija komиnista neposredno иосi sиdbonosnih<br />
svetskih za.pleta preиzela odgovornost za obnovu Раr<br />
Ще, ona је Za!pravo preиzela odgovornost i za sudblnи svog<br />
naroda.. Kasnije partijski zivot и Sloveniji nikada viSe nije<br />
zamro, moc i · иticaj Partije stalno sи rasli, slovenacki narod<br />
i komunisti nisu nikada vise ostali bez r.ev:olucionarnog vodstva..<br />
·.<br />
Lecima, ;pojedinim a~cijama, ilegalnim i, lroliko је Ыlо<br />
mog~eno, legalnim listovima. i casopisima, novi Pokrajilns'ki<br />
k!:'Шltet do~azao ]е da sestoja;nиarski teror nije иsрео uni.Stiti<br />
Komundsticku partiju. . ·. ..·<br />
Вoris Kidric је 1932. godine и Savljama kod Lj:иЬljane<br />
organizovao cbldostilnи tehniku. U Savljama је иmnZavan i<br />
~~egalni list !ideci prapor (Crvena zastava) kao gla.silo Pokra<br />
]шskog kormteta КРЈ za Sloveniju. List је izlazio od ma·rta<br />
1932. do avgusta 1934. godine. Vise brojeva lista иredio је <strong>Boris</strong><br />
~id~c. G~d~e !932. izislo је i sest brojeva ilegalnog lista<br />
Bolзsevzk kO]l ]е IZdavao Okrиzni komitet КР Slovenije и<br />
N·1v:o~ .Mest.и. K~runisti u Sloveniji disciplinova·no su sproyodx._li<br />
dlrektivev "_1Slh vo~stava, ра је stoga i partijska stampa<br />
1zrazavala tadasnJe sektaske stavove Kominterne i vodstva КРЈ<br />
koje је delova~o и inostranstv!U, ali i pl'lkos rezimskom teroru<br />
i ЬогЬеnи spremnost komиnista.<br />
Od novembra 1932. do maja 1934 na inicijatlvu <strong>Boris</strong>a<br />
Kidrica, izlazili su i RdeCi signali. Izda~ao ih је Univerzitetski<br />
19<br />
Е. Кardelj; "Lik <strong>Boris</strong>a Kidrica"<br />
3] Isto
16 BORIS KIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
kamitet КРЈ 21 kao "revolucionarno glasПo studenata", kasnije<br />
"borbenih studenata". Sektastvo i ultralevicarstvo vidno је i u<br />
tom listu. Karaktcristiean је, medutim, uvodni:k u prvom broju,<br />
-koji otvara sire vidike. Ро · tome sto је BoriS · Кidric Ьiо<br />
cest pisac uvodnika za list i sto Clanak . otkriva tipieno Кidricevo<br />
tretiranje proЬlema kada iz razvojnih tefuji istorijskih<br />
procesa izvla:ci savremene mogucnosti i aktuelne zadatke, smatramo<br />
da је i taj uvodnik on -napisao. Tamo је rekao: "Raspadanje<br />
nasih starih, preZivelih tradicionalnih politickih ideologija<br />
koje se vec celu deceniju posle rata i preVтata vrsi u<br />
malom obimu i vrlo sporim tempom, postalo је sada aktuelno:<br />
snagom bujke utiru зеЬl .put ru redove slovenacke intelektualne<br />
omladine nova saznanja о njenim nacionalnim i socijalnim<br />
zadacima."n<br />
Zinacajnu ulogu u to vreme odigrao је legahbl. casopis<br />
Knjizevnost, koji је pod uredniStvom Bratka Krefta росео izlaziti<br />
decem.bra 1932. i odrzao se do pocetka 1936. godjne, kada<br />
је za:branj·en ро naredenju ·dr Antona Koro8eca. Pored literarnih<br />
!Priloga, on је objavl]'ivao i marnja <strong>dela</strong> marksd.sti&i:h klasika<br />
i revolrucianarnam marksiзtickom Inislju osvetljavao savremena<br />
dogadanja u Sloveniji i svetu. Mediu njegov,im istaknutim<br />
saradnicima, clanovi ilegalnog partijskog: uredivaCkog<br />
odbora bili su Edvard Kardelj, <strong>Boris</strong> Кidric, <strong>Boris</strong> Ziherl, Dusan<br />
Kermauner i Stane Krasovec. Casopis је Ьiо plod nastojan1a<br />
![)Okrajinskog vodstva komun:ista da marksisticka misao<br />
i partijski stavovi prodro u mase.<br />
Ista tezina ostvaгivana је i putem drilgog izdavaбkog nарога,<br />
serije "Nova knjiga", u ,kojoj su 1933. godine objavljene<br />
rasprave: Friedrich Engels: Anti-Dйhring, · Engels-Plehanov:<br />
Uvod v dialektieni тriaterializem i, sledece godine: Karel Marx:<br />
Osemnajsti Brumaire Louisa Napoleona, а izdavacko preduzece<br />
"Ekonomska enota": Plehanov: Osnovni proЪlemi marksizma.<br />
Aktuelne proЬleme obradivala је 1934. gmline organizo.vaJna<br />
"Mala knjiZnica" (zatim ,·;Mala Ьiblioteka") koja је prve godine<br />
izdala Edvaгda Кardelja FaSizam i tri rasprave Staneta Кrasovca:<br />
Dinamit па Daljnem vzhodu, Povojno svetovno gospodarstvo<br />
i Stanovska drzava Ъrez maske.<br />
Siroko zasnovan rad na tom -.podrucju dopunjavale su. i<br />
pojedine publikac.ije drugih izdavaqa, kao Kar1 Marx: Kapital<br />
(prema Вorchardtovom lzdanju), .. Edvard Kardelj: Potovanje<br />
skozi cas. Bogo Teply (Sigma): Na§ svetovni nazor, а partijska<br />
organizacija sirila је i <strong>dela</strong> na slovenaCkom jeziku koja su iz-<br />
21 Ovde, ik:ao i inace, upotr~Ьljavamo КРЈ iUПlesto KSJ i KSS.<br />
21<br />
Rdeci signati, br. 1, ZA-CKZKS<br />
1<br />
1<br />
Ј<br />
LEV MODIC; PREDGOVOR 17,<br />
l.1zila u inoвtra.rnstvu, naroCito kod IzdavaCke zadruge inostra.,.<br />
nih .radndika u SSSR.<br />
Povremeno i kratkotrajno izlarzili su i poneki ilegalni i<br />
lega1ni listovi. Tako sru :izasla dva ,Ьrоја ilegalnog lista Celica<br />
kojeg је kao organizaciono glasilo Pokrajinskog korriiteta izda~<br />
vao Miha Marirnko. Pod uti
18 BORIS КIDRIC, SAВRANA DЕЏ, I, 1933--1941.<br />
tickih osnova тevolucionarnog po'kreta izm.edu nas i Komuni:sticke<br />
partije nije bilo ЬitnЉ. razlika ... U razgovorima su do<br />
:taknиta i pitanja pogleda na svet, pre svega pitanje dijalekti:ckog<br />
ma;terijali~пш, ali niko nije insisti.rao na jedinstv·и и tom<br />
pogledи kao uslovu za akciono jedinstvo" 24 • Vecma vodstava i<br />
Clanova Кr·ekove radniCke omladine i hriscanskih kolektivista<br />
иskoro је otvoreno presla и redove Komиnisticke partije.<br />
Medиtim, brze sirenje иticaja Partije onemogucavali su<br />
jos иvek sektaski stavovi rиkovodstva КРЈ и inostranstvu.<br />
Komiiilterna је, doduse, 1932. godine raspustila si\;aт.i СККРЈ<br />
.i postavila novo privremeno rukovoostvo КРЈ sa Gorkicem<br />
na сеlи. Vec ranije је napu8tena parola о · neposrednom oruzanom<br />
иstankiu, ali jos р.е i~jednacavanje socijaldemokratije 1<br />
gr.adanske demokratije sa faSizmom.<br />
Novo pшvremeno r.ukovodstvo priznalo је septem:oca 1932.<br />
postojeci Pokraji11Ski komitet КРЈ za Sloveniju i sledeee godine<br />
postavilo za njegovog sekretara Мihи Marinka, koji . se<br />
vt-atio и doщovinи sa podrobnijim upu·tsi\;vima za delovanje<br />
Revolиcionarne sindikalne opozicije (RSO), pokreta Slovenski<br />
nacionalni revolucionarji (SRN) i za osnivanje revolиcionarnЉ<br />
seljaCkih komiteta.<br />
Odlи'kи .о osnivan}и RSO izdalo је rukovods.tvo КРЈ и julu<br />
1932. posle ukidanja Nezavisnih sindikata koje је osnovala Partija<br />
kada је izdala parolи о istupanjи komunista i njihovih istoшiSljenika<br />
iz refot-mistickih Ursovih sindikata (Ujedinjeni radнiбki<br />
sindikalni savez ·J/Ugoslavije - URSSJ), koje sи vodili<br />
socijaldemoik:rati. Sada је trebalo da se komиnisti vrate и te<br />
reformistiCke sindikate i da и njima оsnији RevO'lиcionarnи<br />
sindikalnи opozicijи.<br />
"Naravno, sve је to Ьilo \P{)tpuno nerea1no. Rev.olucionarna<br />
sindikalna opozicija kao nekakav samostalan revolиcionarni<br />
sindikat ne Ьi Ьila nista drugo do paralelna or.ganizacija Komиrtisticke<br />
partije. Ко se odluC.io za aktivnost и revolиcionarnoj<br />
ilega.Щosti, taj је isao dokraja, to jest nasao је put u <strong>Komunist</strong>icku<br />
partijи. Isto to vaZ.ilo је i za rev.olucionarne seljacke od<br />
Ьore. А sasvim n~moguena konstrukcija Ьila је takozvana organizacija<br />
Slovenskih nacionalnih revolucionarjev. Takva konstrukcija<br />
imala Ьi svoj smisao jedino pod pretpostavkom da<br />
је и Sloveniji stvarno postojao tako mocan samostalan nacionalno-revolиcionarni<br />
pokret . . . А ta'kvog pokreta и Sloveniji<br />
nije Ьilo." 25<br />
24<br />
"Razgovor z Jozetom Brilejem", Teoreticna priloga slovenske izdaje<br />
"<strong>Komunist</strong>a", avgJUSt-зeptembar 1974, str. 55.<br />
25<br />
Edvard Kardelj, ,,Ро petindvajsetih letih", Delo /i ВоrЪа/, 4, 11.<br />
i 18. oktobra 1959 (u daljnjem tekstu: Е. Kardelj, "Ро petindvajsetih<br />
letih").<br />
LEV MODIC,' PRВDGOVOR 19<br />
PoЮraji!nski koпi.itet КРЈ za Slovenijи иbrzo је иvideo svu<br />
nereainost dolbljenih dixektiva i napustio је misao о osnirvanjи<br />
Partiji paralelnih organizacija. On se orijentisao na stvaranje<br />
,partijskih organizacija i sirenje revolиcionarnog po'kreta radnika,<br />
seljaka i inteligencije, naroCito mlade, u postojeCim s.indikalnim<br />
~ drugim organizacijama na .osnovu ЬоrЬе za konkretne<br />
zahteve i teZпje masa. Nizali sи se strajkovi i protestni zborovi<br />
protiv skwpoee i za povecanje nadnica, za poЬoljsanje materijalnog<br />
poloZa.ja radnika i selja'ka (nar.ocito strajka.Ski pokreti<br />
и Ј esenicama i и rиdarskim revirima), а isto tako i protiv<br />
nezaposlenosti, nacionalnog иgnjetavanja i policijskog terora<br />
(ceste sи Ьile demonstracije na Univerzitetu). Znacajan иspeh<br />
Partija је postigla na kongresи Strukovnog saveza- OЬlasnog<br />
odbora URSSJ, kada је 28. marta 1934. и LjиЬljani za predsednika<br />
izaihran Franc Leskooek.<br />
Tako је obnavljЗJilje PaiГtije bilo и Sloveniji okoneano<br />
uglavnom vec 1933. godine, ikada је imala oko 400 clano:va i<br />
ikada se oko nje dkиpilo jos mnogo viSe simpatizera. ·<br />
U tadasnjem razvojи ne mo~ se izmeriti licni dopr.inos<br />
po]edinih komиru.sta. Medutim, svakako је Вoris Кidric vee<br />
stиpao и prvi plan svojim stvaralaCkim, organizacionim., propagandistickim<br />
i politickim sposobnostima, о сети svedoce seeanja<br />
njegovih saтadnika. Za pola godine njegovo delovanje preikinuli<br />
sи ponovno hwpsenje (aprila 1933) i istrazni postupak<br />
do procesa ртеd DrZa.vnim sudom za zastiw drZa.ve novembra<br />
iste god:ine, kada је osldboden. 26<br />
Те godine po1iciji је иspelo da izvrsi nekoliko prodora и<br />
partijskи organizacijи, koji sи desetkovali njene redove. Na<br />
Goтicanskoj konferencijli <strong>Boris</strong> Кidric ovako ocenio njihove<br />
posledice: "Iako sи ;proslogodiSnje ,provale' ро obimи i kvalitetи<br />
иhapsenih bile mnogo vece od ,provala' koje sи izvrsene<br />
1930. godine, orrganizacija је ipaik opstala; i ne samo opstala<br />
nego ni njen rad и politickom pogledu nije mnogo zaostao, i<br />
ona se cak ra,zv1ja'la i napredovala" 27 (I, 22).<br />
Godine 1934. privredna kriza se и svetи vec zavr~vala,<br />
ali se zaootravala politicka kriza. Sve veca agresiyp.ost llitlera,<br />
koji је sredinom godine zatro otpor medu svoj;im juт.i.Snim<br />
odred·ima (SA-Rohmov "рис" и junи 1934) i krvavim terorom<br />
иgиsio svakи opozicijи, dala је podsti.caja fasistiCkim pokretima<br />
и celom svetu. Ali, rastao је i otpor antifasistiCkih snaga i и<br />
pojedinim, pre svega ·demonstracionim akcijama, vec nagoves-<br />
26 Zajedno s njim pred sudom su bili: Du.San Bole, Fedor Kovacic,<br />
Martin Mencej, Ivanka Muacevic, Lidija Sentjurc, Konrad Venigerholz<br />
{Мilko Gorsic) i <strong>Boris</strong> Vojnilovic.<br />
'Z1 TeoretiCna pтiloga slovenske izdaje "Koтunista", av.gust-septembar<br />
1974, str. 4.
20 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
tavao konture jedinstvenog antifasistickog fronta kojem је mnog•:)<br />
smetala Jos иvek vladajиca parola и komunistiCkam. opokretu:<br />
,;klasa protiv klase". U nasoj zemlji sи najjaceg odje~<br />
nasli dogadaji и susednoj Austriji, gde је pod DollfussoVШl<br />
·•odstvom vladao takozvaг.i austrofasizam (hriseansko-staleska<br />
jednopartijska drzava). Ustanak socijalista febгuara 1934. rezim<br />
је krvavo иgt1Sio. Poraz austr.ijskog radn.iStva, иz ekspan-,<br />
zivnu snagu nemackog fasizma и Тreeem rajhи, podвtakao је<br />
aиstrijske nacionalsocijaliste da и јиlи pиtem риса pokusajи ·<br />
preиzeti vlast i pri tome sи иbili saveznog kancelara Е.<br />
Dollfussa.<br />
U Sloveniji se partijska organizacija, иprkos policijskim<br />
progonima i dиbokoj ilegalnosti, razvijala i sve јасе иticala<br />
па mase. Nizali sи se radnick.i strajkow, najcesce mimo i protiv<br />
volje socijaldemokratskih voda. U zemlji је najjace odjeknиo<br />
strajk gladи rиdara и Trbovljи (јиlа 1934). Na selи је иticaj<br />
Partije Ьiо slablji, ali sи ipak njeni иspesi (narocito и Beloj<br />
kгajini) l p:1moe kоји su seljaci ponegde prиzali radnicima и<br />
strajku pokazivali da komun.i-зti imaju velike mogиcnosti '!:а<br />
povezivanje sa seljacima. Demonstracije i drиge akcije studenata<br />
svedocПe su da se Partija иcvrstila vee i и redovima mladc<br />
intel.igencije. О izvesnom pomeranjи и redovima ~nteligencije<br />
svedocila је i kriza casopisa · LjuЬljanski zvon (1932. godiпe),<br />
kada se deo saradn1ka otcepio и znak p:rotesta protiv иnitar.ist.ickih<br />
zahteva izdavata i 1933. godine pokrenuo svoj Casopis<br />
Sodobnost. Jos apstraktne i. pгotivreene zamisli tog kr.uga<br />
о riacionaln()m pitanju Вотis Kidric је jetko kгitikovao и Knjiievnosti,<br />
i na krajи clanka konstatovao da је и p.iltanju deo<br />
inteligencije koji је "danasnji brzi razvoj, dodиse, ... иsmerio<br />
protiv postojeCih prilika, e1i koji је nesposoban da se Ьor.i ~а<br />
progresivnoj osno'l;i. Ali Zivot se razvijao sa gvozdenom nиznoscи<br />
..." ("Kriza ,LjuЫ"janskog zvona"', ZD I, 21; I, ~5)<br />
I zaista, Sodobnost se иskoro orijentisala иlevo i otvorila svoje<br />
stranice komиnistima, pri сети sи otpali samo neki od njenih<br />
osnivaca.<br />
Za daljпji razvoj <strong>Komunist</strong>icke partije и Jиgoslav.iji i Sloveniji<br />
Ьilo је 1934. godine nadasve znaeajno delovanje Тita ро<br />
izlasku ,sa roblje ; njegovo ucesce u pripremama i taku pokrajinskih<br />
konferencija КРЈ pred Cetvrtu zemaljsku konferencijи<br />
КРЈ.<br />
Pre toga, vec odmah и poeetku gocnne, IKKI је prihvatio<br />
i potvrdio zajednicku izjavu komиnistic.ldh partija Jugoslavije,<br />
Italije i Aиstrije о pravu slovenackog naroda na samoopredeljenje<br />
i иjedinjenje. Izjava nije imala veceg odjeka и Sloveniji,<br />
ра ni na Goricanskoj konferenciji nije se govorilo neposredno<br />
LEV MODIC; PREDGOVOR 21<br />
о njoj, ali ona је Ьitno zadira1a и medunacionalne odnoseS<br />
Tito se marta 1934. vratio sa roblje i posle kratkog delo<br />
Yanja и Pokrajilnsko:m komitetu КРЈ za Нrvatsku iste god~ne<br />
је и БеСи kooptkan и Politblro КРЈ. P~le jednomesecnog<br />
Ьoravka и Austriji, vratio se avgusta 1934. и zemlju da Ьi pomogao<br />
pri odrzavanjи pokrajinskih konferencija и Sloveniji<br />
i Њrvatэkoj i da Ьi pripremio Cetvrtu zemaljsku konferenciju.<br />
Preko LjиЬljane је otiSao и Zagreb i иskoro se vratio и Ljиbljanu.<br />
Ти se na sastanku sa Edvaгdom Kardeljem и septembru<br />
posle :fиlskog sastanka ponovo sreo i sa Вorisom ~dri~. .<br />
Pokrajinski kcmitet КРЈ za Slovenijи dobro Је рпрrеmю<br />
pokrajinsku konferenciju. Organizovao је mesne i okruzne<br />
konferencije и Rogaskoj Slatini i Rtujи koje је prtpremio i<br />
vodio Вoris Кidric, i јоо и Celju, ТгЬоvlји, Novom Mestu, Ljи<br />
Ьljani, Jesenicama, Zagarjи i Murskoj SoЬoti. Na njima sи<br />
izabrЭЛJ.i delegati za pokrajinsku kanferencijи. Sama Siгina<br />
pr1pr.ema i ctnjenica da 1 policija nije иspela da n&njиsi ni pripreme<br />
ni odтzavanje konferencije, svedoee о иэреhи obnove i<br />
о иcvrscenjи Partije и Sloveniji.<br />
P01krajinska konferencija odгzana је и Bi'slropskam. dvorcи<br />
и Goricanama kod Medvoda и prisиstvu Tita, kao predstavnika<br />
СККРЈ, i <strong>Boris</strong>a Kidrica, Edvarda K:ardelja i Ivana Maceka,<br />
kao predstavmika Pokraiinskog komiteta i delegata Mиrske<br />
Sobote, Cel;a, Zagocja, Bele krajine, Novog Mesta, Jesenica. i<br />
LjиЬljane. Delegati Mari:Ьora, Roga8ke Slatine i Ptuja pogresШ<br />
sи и javkaлna, ра nisи ucestvovэ.li и radи lronferencije.<br />
Referate suimali: <strong>Boris</strong> Kidric: "0 organizacionom stanj.u, radи,<br />
greskama i zadacima Pokraj·inske organizacije Komrunistic'ke<br />
partije и Sl,..veniji" /I, 13-36/ i "0 .radи Polkrajins'ke or.gand<br />
:z.acije <strong>Komunist</strong>icke partije и Sloveniji ро sindikalnoi lind.ji"<br />
/I, 37-53/; Joze Brilej о agitacionom i propagandnOIIIl radи<br />
(taj r·eferat nije saeuvan) i Edvard Kardelj: "0 rad~ .pokrajinske<br />
organizacije н seljaCkGm i nacionalnom pitanju". 29 Као sto<br />
se vidi iz referata, Pokrajinski komitet је vec pre konferencije<br />
obavio rad ро sektorima {podrucjima) i organizovao rad ро<br />
komis·ijama za pojedina podгucja (agitprop, sindikalna i dтuge<br />
komi:sije). U kra·tkoj zabeiesci od 5. okitobra 1974. Kardelj је<br />
podyиkao da sи referati na konferenciji bili plod kolektivnog<br />
razmisljanja i ra·da. 30 .<br />
Pokraji.'llska konferencija se jos nije bila potpиno osloЬodila<br />
vi&e ili m~.nje sektaske irazeologije, ра је p:rdhvatila i sektaske<br />
direktive Gorkicevog СККРЈ ~na primer, о RSO i SNR<br />
21<br />
F. Filipic, Poglavja iz revolucionarnega Ъо:ја .. ., str. 116-117.<br />
29<br />
Teoretiena priloga slovenske izda:je "<strong>Komunist</strong>a", avgust-septembar<br />
1974. Svi citati iz referзta uzeti su odatle.<br />
30<br />
ZA-CК.ZКS
22 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
LEV MODic; PREDGOVOR 23<br />
-<br />
i sl.), ali ih је praksa, kao sto se seca Кardelj, 31 1:Pak modif.ikovala<br />
i prilagodila stvarnim potrebama · ЬоDЬе.<br />
U prvom referatu, Вог:is Kidric је vrlo kritic.k.i, i иz to<br />
sam:okritiCki, ocrtao rad partijs
24 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1!133-1!141.<br />
Izvestio је о odlиci КРЈ da Kidric preuzme r.иkovodstvo<br />
SKOJ-a, а· Kardclj. da ode kao refeтent и Balkanski sekretarijat<br />
Ko~nterne.<br />
Јоо и t-)k!u Тitovog Ьoravka и LjuЬljani, и Marseju је 9.<br />
oktobra izvrsen atentat na kralja Aleksandra. Policijski pritisak<br />
је rastao, ali nije mogao spreCiti delovanje Partije ni ~~е<br />
teskog иdarca koji јој је nanet и novembru prodorom polic1Je<br />
и tehndcki aparat Partije i SKOJ-a. Tada је и zatvor palo и<br />
LjиiЬljallli 29 i u ccljs~om Olkrugи sedam ko.m.unista i skojevaca. ·<br />
Za to vreme Partija је postigla veliki uspeh, jer је 5. oktoЬra<br />
pocela da jzlazi Ljudska pravica, sto је bila jedna od<br />
odluka Goricanske konferencije. Ljudska pravica је izlazila do<br />
6. m8!Гta 1936, najpre и Lendavi pod uredniSJtvom Мiska Кranjca,<br />
а .na krajи и Ljubljani, pod urechristvo.m. Ivana Кrefta. Тај<br />
dogadaj је Edvard Kardelj ocenio ovako: "Znacaj pojave Ljuds1~e<br />
pravice nije Ыо samo и· Cinj,em.ici da је sa njom Partija<br />
dobila jos jcd!no va:Zm.o orиzje и svojoj Ьm·Ьi, nego pre svega<br />
и tome sto Је· taj dogadaj sam ј:ю sebl znaCio vel:iku роЬеdи i<br />
potvrdu nјепе politike i njem.e a.:fumacije и sirokim narodnim<br />
tnasaJinJa." 34 .<br />
Cetvrta zema1jska konferencija odrzana је и LjuЫja.ni, и<br />
stanu Ane Ziherl, 35 24. i 25. decem.Ьra 1934. godine. Njoj је<br />
prisиstvova1o 11 de1egata. Delegati iz Slovenije· bili su Вoris<br />
Kidric i Ivan Масеk. Konfere·ncija је iza:brala СК!КРЈ koji је<br />
vodio Milan Gorkic. Меdи znacajnim odlukaan.a Konferencije<br />
Ыо је zakljueak da se ustaл:юve Komиlllisti&a .partija Hrvatske<br />
i Кomunisticka partija Sl
26 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Uskoro posle Splitskog plenиma (и drugoj ,polovini j·una) и<br />
Ljиbljani је odrzana pokrajinska konferencija SKOJ-a koj~ ·s1;1;<br />
pored <strong>Boris</strong>a Kidrica, pripremali. narocito То~~ ~anci~~er 1 Lldija<br />
Sentjиrc, koja se a~rila _:vrat.lla sadvogo~l~~J~.r~biJe. Konferencija<br />
se najvise bavlla pltanJemv k~~o pros1nti ~os иv:~ preиske<br />
okvire organizacije, kako se cvrsce povezati naroc1to sa<br />
radnickom i studentskom omladinom.<br />
Pokтajinskim koruferencijama sledila је и avgustu v~~35.<br />
Ce:tvrta zemaljska konferencija SKO.J-~- ~ Zag~eЬu,. u.'v e1~em ·<br />
је radи иzelo исеsса 20 delegata~ Vodю Ји Је Вons Кidr1c~.~ na<br />
njoj је on iza!Ьran za s~~ara SKOJ-:a. v~a.VKonferen
28 BORIS КIDRIC, SAБRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
,,Kako se samo mozete druzirti sa tim neobrazovamm lj.udima,<br />
recimo sa takvim piljarom " - rekao је da pri Ьiranju svojih<br />
poznanika nije gledao na obrazovanje, nego na karakter ljudi. 39<br />
U Pragu је Кi
30 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933--1941.<br />
8la:Ьio је иticaj socij·ald.emokratskih voda na r.adnicki pokret.<br />
U svakodnevnim strajkaskim i drиgim akcijama stvaralo<br />
se jedinstvo radii.1.icke kla~e pod vodstvom kom.unista. Njihove<br />
· IJOzicije Ьile sи narocito jake и radnickim kиltиrno-prosvetnim<br />
'drиstvima "Svoboda". Revolиcionarni talas radniCkog po'kreta<br />
manifestovao se na sletи drиstava "Svoboda" и Сеfји, јиlа<br />
1935. gocline. ·<br />
Za daljnji razvoj i eak Ojpstanak КРЈ Ьili su preэиdni dolazak<br />
Tita na се1о КРЈ i povтatak vodstva и zemljи. Vec dиze<br />
vreme Ьilo је oeito da se iz :inostranstva ne mog·и pratiti zblvanja<br />
и zemlji, ра se stoga narocito Tito,. kada је јиlа 1934.<br />
kooptiтan и СККРЈ, mlagao za neposredan kontakt vodstva<br />
sa bazom. Juna 1935. dDIIlesena је odluka о obrazovanju "Zem<br />
Ьilja" (Zemaljskog Ьiroa Partije и domovini). Uskoro potom<br />
СККРЈ kooptirao је и Politblro Tita i Vladimira Copica, koji<br />
Ьi otisli na rad и "Zembllj". Sт·edinom 1936. godine Kominterna<br />
је postavi'la novo ru:Jrovodstvo КРЈ sa Goгkicem na celu, .<br />
а и Politblroи bili sи jos Tito, Colakovic, Zиjovic i Leskosek,<br />
koji sи imali zadatak da pripreme prelazak rиkovodstva и zemljи.<br />
Sredinom 1937. godine Gorkic је иklonjen sa polozaja, а<br />
Tito је prakticno preиzeo vodstvo КРЈ. Povratak vodstva и<br />
zemljи, ро Titovim recima, omogиcavao је Partiji "da postane<br />
samostalna snaga jugoslovenskog radnickog po!kreta, da pravblno<br />
ocjenjuje s·;;varnu 3jtuaciju и zemlji i da i2Vodi takav<br />
a!k:cioni program i primjenjиje ta!kve oblike rada koji sи КРЈ<br />
povezivali sa najsirim radniбkim masama i svim n8ip!'ednim<br />
snagama. Partija sa гukovodstvom и zemlji, kO'je је dobro poznavalo<br />
prilike, Ьi'la је и stanj·и da se suprotstavi svim dogtnatskim<br />
snagama и Kominterni lroje sи, potcjenjиj·иci radnicki<br />
po:kret и Jugoslaviji, predlagale ... raspu5tanje Komиnisticke<br />
partije Jиgoslavije." 41<br />
U Sloveniji је Partija sve viSe prelazila na legalne oЬlike<br />
rada иeescem и akcidama .pojedinih grupa narodnog fronta, naroeito<br />
Seljac.lro-тad·niolrog ,pok!reta, u masovnim protestnim akcijama,<br />
и prikи'Pljanjи potpisa protiv necovecnog postиpanja<br />
и zatvorima i za amnestiju osиdeniJk.a, koje је. organizovala<br />
Crvena pomoc, ili protiv za!brane Ljudske pтavice (pri tome је<br />
bilo .pri]щpljeno 20 000 potpioo), и mirovnim i antifaS.istiCIO.m<br />
akcijama omladine i Z.ena, u osni.vanju novih radnickih kiulturruh<br />
i drugih organizacija; Znaeajni su Ьili i !kulrturn.o..... prosvetni<br />
izleti (cesti narocito и prolece i leto 1937). О njima је Вanska<br />
41<br />
Josip Вroz Тito, ,,Pedeset godina revolucionarne Ьо11Ье komunista<br />
Ju-goslaviJe" (Referat na sveeanoj sednici 9. !kongresa SКЈ, 11. marta<br />
1969), Deveti kongтes Saveza koтunista Jugoslavije, Kultura, Beograd<br />
1969, str. 2о-21.<br />
-~<br />
'·<br />
LEV MODIC, PREDGOVOR 31<br />
иpmva (maja 1937) misllia ovako: "Ti izleti kodi se organizu]u<br />
pod maэlrom naтodnюg fronta dok~ju da sи se .kom.unisti bacili<br />
na legalno delovanje и narodnim masama. Тај naCin је иspesniji<br />
nego ilegalno delovanje." 42 Za proboj iz ilegalnosti bilo<br />
је od znaeaja i to sto је Partija istakla svoje kandidate na<br />
opstinskim izborima oktobra 1936. godine. Njen · иticaj Ьiо је<br />
vec neuporedivo veci nego sto 'Ьi se moglo. suditi prema brodи<br />
rclanova, kojih је tada и Sloveniji Ьilo oko 250.<br />
· U prolece 1937. god]ne iz Pariza је ilega:Jm.o dooao и Slovenijи<br />
Edvard Kardelj da Ьi pomogao и resavanjи nastalih problema<br />
i и pripremanjru osnivaCkog kongresa КР Slovenije, koji<br />
је .odrzan ·vec sredinom а,рr.Иа. Njegov znaeaj ocenio је Kardelj,<br />
koji је Ьiо i arutor njegoV'Og шani:festa: "Pred licem velike opasnasti<br />
koja је pretila, Kongres је :porzvao slovenacki narod da se<br />
zbтatimi. Uipozoriv је radniCku klasи da и.Ьudисе roora Ьiti •ne<br />
samo faktor za svakidasnj е zahteve radnickih masa nego i vodeCi<br />
faktor n:acional!ne politik€:. Nagl.asio је da је и takvim<br />
uslovima vise -nego ikada ranije pot.reЬno negovati dиh revolиcionarne<br />
S'>lidaгnosti i beatskog jedinstva sa celolwpnom radniбkom<br />
kla.wm i sa svim j:ugoslovenskim narod'ima и ·Ьоr:Ьi<br />
protiv zajednicke opasnosti koja preti njihovoj nezavisnosti,<br />
kao i .·и Ьorbl ·za njihov·e zajednicke socijalne, demolkratske,<br />
ekonomske i nacionalnooslobodilacke interese i zahteve. Kongres<br />
је, isto tako, formиlisao i konkretan program boribe ..." 43<br />
U vreme tog zЬivanja, Вoris Kidric ziveo је i delovao u<br />
inostr.anstvи. FеЬтиаrа 1938, na ТИоv poziv, otisao је iz Praga<br />
и РатШ, gde је dva meseca ikasnije iz Ве~а doola i Zdenka da<br />
radi и partijskoj tknjizari. Таmо 'im se r
32 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Kidricevom deli
34 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
Konferencija је potvrdila politiku KPS, koja jedina zastupa<br />
interese slovenaCkog radnog naтoda u boribl za hleb, mir i<br />
sloЬodu, dok ј е buтZ.OЭJZij а u avakoj fazi razvoja vodila anti-<br />
. naciona1nu politiku. Od komunista је zahtevala da i dalje vode<br />
akcije za svalki.dasnje zahteve a:adnih ljudi, ,protiv skupoee, za<br />
poveeanje nadnica, za smanjenje optereбenja se}daka i sl. Posle<br />
diskusije о uspesima, slaiЬostima, greЗk.ama i nedostacim.a КРS,<br />
Konferencija је istak1a zahtev za poostrenu discip1Шu i jedinstvo<br />
lromunista. U posebnoj ibu<br />
radnika ро faJЬrikama.<br />
Vec u drugoj polov·ini 1940. КРS је<br />
uspostavila akciono<br />
ј edinstv:o sa hriScaJnSkosocijalisti.okom gruJpom, demokra15lcim<br />
krilom u · Sokolu i gr>wpom istaknutih slovenaCkih lrolturnih<br />
radnika. Prffila zaЬele8ci BardSa Кidriea /u.por. "Кratak prikaz<br />
r~zvitka OsvoЬodilne fronte i sada5nja politicka situacija u<br />
50<br />
Топе Fajfar, Odlocrtev, LjuЬljana 1966, str. 23.<br />
LВV MODIC, PRВDGOVOR 35<br />
Sl'Jveniji", iz 1944, III, 295-356/, akcioni sporarrom tada је<br />
obu
36 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
sije". "Njihov zadatak bio је uspootavljanje pooelmih veza sa<br />
komиnistima и vojsci i njihovo иsmeravanje na rad medи is-<br />
. tinski rodoljи:Ьivim vojnic:ma, podoficirima i o:fficirima. Pored<br />
toga, trebalo је da prate raspolozenje и vojnim jedinicama, da<br />
mC)tre na oficire koji sи recima i delima ispoljavali naklonjenost<br />
Hitleru i izazivali demoralizacijи и vojsci." 51<br />
А и celoj zemlji tekle sи pripreme za Petu zemaljSk!u<br />
konferencijи КРЈ. Ona је pocela 19. oktobra 1940. и Zagrebи.<br />
U njenom гаdи иcestvO'Valo је 105 delegata. Njome је, ро<br />
Titovim recima "zavrsena trogodisnja etaJpa konsoћdacije<br />
КРЈ". 52 Na osnovu Titovog гeferata, Konferencija је donela<br />
istorijske odluke koje sи dale "pa!Гtijskim orgЭIIlizacija:ma оnи<br />
jasnи orijentacijи i ооа ЬотЬеnа sredstva i metode koji sи bili<br />
presиdni za daljnji tok narodnoosloЬodila.Ckog pokreta" . 53<br />
<strong>Boris</strong> Кidric је na Кonf·erenciji imao znaёajan referat о<br />
agitaciji i propagandi, koji је pripremio zajedno s Мilovanom<br />
Dilasom (vid. I, Prilozi, "[Referat о agitaciji i propagandiJ",<br />
str. 240-259).- Ostro је osиdio dugogodisnje potcenjivanje<br />
m.arksistiбk~ teorije, narocito и ranom periodи delovanja Pa!Гtije,<br />
i naglasio povezanost razvoja radniCkog pdkreta sa mavksistickom<br />
teorijom. Мarksizam је "sila koja daje perspektivu<br />
radniCkom pokretи, koja mи omogmcava da naиcno, tacno иpozna<br />
stva:rnost, lrojи p:roletarijat ,ро svom istoтijskom Ьieu' mora<br />
promijeniti", i dalje: "radnicki :pokret bi bez te teorije Ьiо<br />
slijep, ne Ьi mogao da vidi svoje prave i konacne ciljeve, ne Ьi<br />
mogao da vidi риt kojim moze stici do cilja; sama teorija Ьi<br />
bez te prakse bila sиva, bezivotna, dogmaticna, jalova i nerevolиcionarna"<br />
(I, 242).<br />
<strong>Boris</strong> Kidric је neposredne propagandne zadatke Partije<br />
odredivao na osnovu stava da је propaganda ·duooko i svestrano<br />
pojaeavanje исеnја klasika mai'Iksizma (u koje эи tada иbrajani<br />
Marx, EngeJs, Lenjin i Staljin). А zadatak partijske agitacije<br />
је prenoseнje parola, koje sи raznovrsni oblici primene<br />
marksizma и razпovrsnoj stvarnosti, i odlиika Partije и stroke<br />
шаsе. Agitacija mora Ьiti konkretna i na visokom idejno-politickom<br />
nivoи.<br />
Kidric је kritiCki ocenio pisanje partijske Stampe и kojoj<br />
је "opsta fraza cesto zamenjivala konkretnи analizu", i jos је<br />
naglasio da treba "posvetiti mnogo ozЬiljnijи раZпји Cistoti<br />
jezika i stila".<br />
51<br />
Miha Marinko, Moji spomini, LjuЫjana 1981, эtr. 210.<br />
51<br />
Josip Broz Tito, "Politicki izvjestaj СККРЈ na Petom kongresu<br />
КРЈ", naved. izd., str. 62.<br />
53<br />
Edvard Kardelj, "Tito in <strong>Komunist</strong>icna partija Jugoslavije",<br />
Delo, 29. jul 1967.<br />
LBV MODIC, PRВDGOVOR 37<br />
U referatи је dotaknuto i tada ak:tuelno razmimoilazenje<br />
~edu Partije i nekdh levo orijentisanih knjirevnika. Izrazio<br />
Је :r;nisЧe;nje da _"tr~dben~ci na teoretsikom _polju, knjizevnici i<br />
иmJetnicl nemaJи nik~ zapreka .da prestanи s drijemanjem<br />
s neradom, s cekanjem ,:boljih v.remena' i podstreka sa stran~<br />
. . . Моgи da daj'U sebi mаћа i sloЬode ... ТrеЬа se samo cuvati<br />
on~ koji brЬljaju. о tome kako је potreb~a sloЬoda, tj.<br />
~а~о nas. pokret ne daJe sloЬodи stvaranja, kako se treba bo-<br />
1"ltl ~а nJu ... : Njihova zavodljiva pjesxna о sloЬodi jeste, и<br />
stvaтu., ~~saJ da s7. sl{)IЬodno na:pada . . . ne znaCi niSta drugo<br />
r 1 ~g~ ЬQ.nti se za nJih_vo (,ooдlCISi. se na "organdzacije osll()lbodilacke<br />
Ьo:ribe proleteri~ata - pnm. L. М./ r~aranje tudim<br />
teorijama i metodama, boriti se za to da te pokrete -razori bиrzoazija."<br />
(!, 252) l dalje: "Моса se istaCi da PaJГtija ne moze<br />
,name1J~ti' motive, ,narediti' da se piSe ili pjeva о tome i tome,<br />
ali Је slabost drugova koji se bave teorijom i kиlturnim<br />
r~~om, slaЬost pjesnika, kad propustajи da zivot tece mimo<br />
nph, da ~dи sam.o poomatraбi Zivota i tonu и apstrakcije. Ali<br />
ako PartiJa ne moze ,naJГediti', ona moze i mora da иtice -<br />
svojom gene1-alnom linijom, njegиj.иci ispravnu i moralno zdтavu<br />
kritikи- na jacanje, ozdravljenje, razvijanje nase mlade<br />
proleterske kиlture." (I, 253)<br />
у N а Petoj zemaljskoj konferenoiji Вoris Ki:dric је izabran<br />
za Clana СККРЈ. Uslk:>~.po JOvrati_m и ~loveniju, on је janиara<br />
1941. umakao policiJl koJa ga Је trazHa da Ьi ga interni<br />
·rarla и Bilecи. U polиlegalnosti је nastavio rad na ostvarivanjи<br />
zakljuca!ka Ko;n:f~r'€111cije, &to је v:c :nacilo pr.ipremati Partijи<br />
za ratno stanJe :1. narodnooslobodilackи ЬоrЬи protiv kapitulantstva<br />
politickih vrhova drzave i protiv malodиsnosti koja Ьi<br />
IZ'Ьog ogromne premoci neprijatelja i bltlerovske propagande<br />
mogla za·hvatiti mase.<br />
п<br />
. Dv_adeset ~:petog marta 1941. jugoslovenslka vlada је и Беси<br />
~rmstupila ~JIIlO-m paktu. Na inicija
38 BORIS КIDRIC, SAВR.ANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
Ьiо је prva velika posledica visegod.d.Snje Ьо!'1Ье. Тu Ьо.r.Ьu sti<br />
na celu narodnih masa vodile naji\:юlje snage naroda Ј ugoslavije."54<br />
Pdsle pada CvetJlroviceve vlade, Вor:is Кidric i Ales BeЬle.r<br />
su u im.e КРS obl.sli u staJb Dravske div'izije u Ljublja!Iletaгa Franca LeslroSeka,<br />
doneli p::ve odluke КР S1ovenij•e pod okupaci1om, i to:<br />
1. treba odmah poceti skupljanje oruzja;<br />
2. •demaskirati politicэre i geneгale koji su iOO;ali o.tadz<br />
Ьinu;<br />
3. cla!Ilovi СК mocaju se watiti na svoje mesto i u politiCkoj<br />
akciji suprotstaviti se okupatorima i<br />
4. lrompromitovani komunisti moraju odmah u ilega1nost.<br />
Olmpacione f.asisticke sile pode1ile su slovenaaku teritorij.u<br />
taiko da је Мadarska okupirala Preloomull'je, Nemacka Stajersku<br />
i GorenjsЮl. а ostali deo Ita1ija. Мadaгski olropa:tor је<br />
relativno brzo uspeo da ostrim terorom razЬije partijsku organizaciju,<br />
ра se stoga narodnoosliQibodilacki pokтet u !7elromuгju<br />
razvijao sa prilicnim zakasnjenjem. Nemci su odmah poceli<br />
masovno iseljavati stanovni.Stvo, naroeito slovenaoke intelektualce,<br />
i vrsiti. nasilnu germanizaciju. Italija.tni su polrosali prikriti<br />
denacionalizatorske ciljeve ustanov1jenjem ta:loorzrvam.e Lju<br />
Ьljanske provincije koja је trebalo da ima poseban status u ita<br />
Щanslooj drzavi, ~ imenovanjem konsultativnog tela (consulite),<br />
sastavljenog od fasistiC!ki ar'ijentisanth Slovenaca, koje је trebalo<br />
da Ь!Ude savetodavni oгgan visokog komesaтa. ·<br />
Deset dana ро kapitulacidi · jщ:~oslove~e vojske, 27. aprila<br />
1941, <strong>Boris</strong> Kidric је ро odluci CKKPS sazvao sastanak sa grupa:ma<br />
sa kojima је KPS vec u Drustvu prijatelja Sovjetskog<br />
Saveza ostvarila akciono jedinstvo. Те osnivacke grupe Osvo-<br />
54 Edvard Kardelj, Pot nove Jugoslavije, LjuiЬljana 1946, str. 255.<br />
l<br />
LEV<br />
MODIC, PREDGOVOR 39<br />
bodilne fronte (u pocetku: Antiimperijalisticne fronte) bile su:<br />
КРS, hriscanski socijalisti, demokratsko krilo "Sokola" i<br />
napredni kulturni radnici. Na sastankiu su, posle Кidrieeve<br />
analize polozaja i perspektive daljnjeg razvoja, predstavnici<br />
svih osnivaCkih grupa doneli akcioni program i osnovali antiimperijalisticki<br />
fron,t. Aikcioni program se vidi iz pтoglasa<br />
CKKPS s kraja aprila 1941, koji u pet tacaka pooiva u Ьoirlbu<br />
za nezavisnost i ujedinjenje slovenaCkog naroda, za jedinstvo<br />
naroda Jugoslavije, protiv imperijalistickog :rata za pra:vo svakog<br />
naroda na samoopredeljenje, prottv ekonomslrog uniSten1a<br />
slovenackog zivlja i protiv proganjanja slovenaCkog naroda.<br />
Od samog pocetka KPS је Ьila vodeca snaga u Osvobodilnoj,<br />
odnosno Antiimperijalisticnoj fronti. Tu ulogu ona је stekla<br />
istrajiiiOlil i nepomirljiVIOIIIl ЬоrЬоm protiv faSizacije Jugoslavije<br />
Ъеz oЬzira na Zгtve, ра i Ьеz obz'ira na to da 1d su njene<br />
parole bile uvek u svemu na mestu. Tom borbom ona је dopriг.ela<br />
raspadanju tradiciiQ!Ila:Jnd;h sloven.ackih politiCkih stra!Ilaka<br />
i nastaJjatnju тaznih OlpOO'icioinih ~цра. Ona је bila jedina koja<br />
је vec ranije mogla da okupi "i ujedini opщicione grupe i oтganizacije<br />
u jedinstven front.<br />
Odmah ро OSIIlivanju Antiimperijalis•tiбlrog frointa KPS је<br />
sa saveznicana pocela siroku politiclro akciju za ipOipularizaciju<br />
Fronte. I ujedno se pripremala za oruzanu borbu. Vojne<br />
komisije formirale su se pr.i svim komitetima i dobile siiГoke<br />
zadaiJke, pre sveg.a pri;kupljalllje orozja, priprema!Ilje mesta za<br />
partizatnske Logore, organizovale su prve 'Ьoirlbene gru!pe i odrzavale<br />
razne kursove. Za oruzanu borbu jos nije bilo mogucnosti<br />
zbog vojnih i politiCkih odnosa u svetu - zapadne sile<br />
su Ьile privremeno savlada!Ile i јо8 је .Ыо na SIIlazi sovjetsllro<br />
-nemacki pakt о· nenapadaln1u, а i z;Ьog toga sto Ьi u Sloveniji<br />
- kao sto је zarpisao Вoris Kidric u vec pomenutom izveМaju<br />
"Kratak prikaz razvitka Osvobodilne fronte ..." - " ... s obziтom<br />
na gustinu sa01braeajnica i sv.ih vrsta komuni!kacija i s<br />
obzirom na izuzetno gusto postavljene nemacke i italijanske<br />
okupatorske garnizone, partiza:nski pokret Ьiо potpuno nemogucan<br />
da nije imao snamu, smisljeno stvaraJПJu i rukovodenu<br />
шasovnu politi&u porzadinu" (III, 312).<br />
U vreme velikog raz;maha AntiimperijaJis:tiCkog :f'l'onta<br />
posle osnivanja pridruzile su mu se i nove grupe, tako da је<br />
u njemu bilo udruzeno 18 raznih politickih, kulturnih i drugih<br />
grupa i oгganizacija. 55 Platfocma udru.Zivanja bila је prema vec<br />
citiram.om Kidricevom .izvestaju: "1. Ujeclinjenje u OsVIOIЬodilinu<br />
frontu s~h Slovenaca i svdh slvvenaekih gгupa koje zele da na<br />
55<br />
U "Кratkom prikazu razvitka OsvdЬodilne fr.onte ..." <strong>Boris</strong> Kidric<br />
pise о viSe od dvadeset gmpa.
!<br />
40 BORIS КIDRIC, SAВRANA PELA, 1, 1933-1941.<br />
bllo koji nacin ucestvuju · u na.rodnoosldЬodilaCkoj borЬi s ciljem<br />
da se posti!gne osloiЬodenje i ujedinjenje slovenackog naroda.<br />
OF ne priznaje fasistiOko i imperijalistiCko rasparcavanje<br />
·.тиgolslavije. 2. OsvoЬodilna fronta ne p!08tavlja nd:kakav drиg!<br />
program osim nacionalnog oslobodenja. Sva pitanja koja izlaze<br />
iz okvira nacionalnog oslobodenja treba da se rese demokratskim<br />
pиtem posle oslobodenja. Grupe иjedmjene и Osvobodilnoj<br />
fronti zadrzavajи u okviru opste discipline Osvobodilne fronte,<br />
koja u isto vreme predstavlja opstu nacionalnu disciplinи i jedinstvo,<br />
svojи grupnи autonomijи. One se obavezujи na medиsobnu<br />
lojalnost. Posle oslobodenja Osvobodilna fronta се preиzeti<br />
vlast kao celina. 3. Риnа podrska oruzanoj partizanskoj<br />
akciji." (III, 312-313)<br />
Jasmim f;tavom о nuZпosti or.иzane Ьо:r1Ье protiv «Ykupatora,<br />
koji је znacio nastavlj:amje njene dotadaЭnje politike u novim<br />
uslovima, KPS је sa Osvobodilnom fronrom politicki i vojno<br />
zootno ;preduhi1rilэ. oгgaJilizovaл.и akciju protivnika. Вoris Kidric<br />
је vise puta naglasavao da :u narod.nooslobodilaCkoj ЬоrЫ<br />
:n.uzno dolazi ·do izrazaja i klasni interesi, ail se иjedno иporno<br />
trudio da odlueujиea иloga radnicke klase dooe do izrazaja и<br />
svoj sirini i masovnosti OF.<br />
Prililrom kapit:ulacije Кraljevi:ne J,и.goslavije vodstvo Slovenske<br />
ljudske stranke (Iderilkalaca) Ьilo је podeljeno: s :kraljevslrom<br />
vladom otputovali Sl\1 и inostranstvo njeni. clanO'Vi<br />
dr Miha Krek i France Snoj, vec ranije sи bili otisli Alojzij<br />
Ku•har i France Gabrovsek, а deo vodstva s Мarkom Natlacenorn<br />
ostao је и Slovenij~. Emfugt·:amiSki deo је iz Lom.dona vodio<br />
propagandni rat protiv OsVIOЬodilm.e fronte (OF) i Komu·nisticke<br />
partije, а u зept€mЬru 1941. godine је osnOIV'ao SЮvenslci<br />
пэ.тоdni odЬor lroji је objav:io sVIOj program kao protivtezи<br />
programи OF i kao osnovu za okupljanje reakcionarnih snaga.<br />
Medиtim, d~ kler1kalnog vod:stva koji је ostao u Sloveniji росео<br />
је и septembru 1941, kada se pokazalo kаю nerealno njihovo<br />
ocekivanje da се okulpa1юrovo .nasilje i nji.Ьova propag:amda<br />
иnistiti OF, stw.rati Slovensk!u zvezu /Slovenaclci savez/. P.roces<br />
njenog oblikovanja formamJo se zaiVIГS:io tek u pro1eee 1942,<br />
'kada је иz pomoc okupa1JOira pocela formi!rati i svoje aruZa.ne<br />
odrede (Ьelu gardи).<br />
MoeaJil oslOIIlac kontrnrevoliucije и ljиbljanslmj blSikuptji Ьi<br />
Ја је pre svega crkvena hijerarhija. Vodstvo OF tl11ldilo se da<br />
postigne ba·r njenи neиtralnost, ali uza\l.ud. Na prelomu godine<br />
1941/1942. nadЫskulp Ro:Zлnan је osrudio OF, .i velШ deo<br />
svestenstva ljubljanske b:iэkupije pridrиZio se 1юr.Ы protiv<br />
oslobodilaCkog pokreta kako propagandom i prokazivanjem<br />
Ьоrаса i aktiWs.ta OF okupatoru tako i ucescem u z1iocinima<br />
LEV MODic; PREDGOVOR 41<br />
pruzanih belogal'ldistiCkih rulja. Samo re'IJIOi svestenici pridruzilli<br />
su se OF ili eak otisli .u partizane. .<br />
Nastojю1jima da se таzЬiје OF prilkljuбio se i Dra.za Mihailovi.C,<br />
kюji је и j.:sen 1941. imenovao komandu ;,u,""""'lovenske<br />
• ,_ ..з. • ." Sl "Ј E)~U<br />
\ЮЈ~~е u uom~11 rza ' ~venijи. OF је oгganizovala masJorVnu<br />
po:Ш.ti~ ak~JU za тшsikiгшkavanj е МihailoviceVJOig izdajstva,<br />
ра su II1']egov1 "!pk!usaji da u SlO!Veniji ~t'VIori svoje odrede Za.<br />
losnю !pщpali". ("Dve godine OsvdЬodilne fronte. Istorijat"<br />
ZD I, 312; II, 248) Мihailovicevi odredi и Slovenij! nisu i:nka~<br />
da imali vise od 300 pripadmka.. ·<br />
Osvoi~cШnu ~r'Iltu o_;lЬijala је i 1:akorzvana "sredina", upr<br />
~os 'Ьmе. stx;> v ~ v ЈОЈ Izvrsni ad:Ьor OsVQIЬodilne frolnte (IOOF)<br />
1 Вor~s K1dnc llcno razgovorи sa njenim najwdenijim 1<br />
predstavnikm<br />
·d.r AndreJem. Gosarom nudili .ravnopra'vno ucesce u<br />
OF. Is.ti. pvoz1v su. IOOF 1 Vrhovni plenum· OF ponbvili u jesen<br />
1~~2. 11 JOS nekoli~o IPUta ka5nije. Stav centruma.Slcih .grupa da<br />
ШЈ~ wem~ .za orнzanu !Ьorib.u i njfuovo klevetanje OF sve wse<br />
sи 1h vodild na риt otvorenog nacionaJm.og izdajstva.<br />
. C~lokщ>nь Кidric~ de}o pokazuje kako је vodstvo oslo<br />
Ьodilac~e ~~Ье brzo 1 :odluCIIlo raskrimkavalo sve spekn.Ilacije.<br />
!Parole 1 akClJe slovenacke kontrarevolucije i ta'ko OCUValo ma-<br />
;sovnost i sirinu OF. ·<br />
~ov.ni тa7Л'Ilah. OF stvlorio је oonovu za pЗ['tizanstvo u<br />
Slu~eniJil; Znak za 'Uegov pocet~ dao је nemaбki napad na<br />
SovJetski Savez 22. Jfllna 1941. godine.<br />
. Vec na sam dan napada CKKPS ustanovio је Glavno povelJstvo<br />
s1ovenskih paтtizгnskih cet /Glavnu komaiildu slovenackih<br />
partizanskih odreda/ i za nj~govog politkomesara imenovao<br />
Вorisa Kidriea. Vojne komisije pri komitetima pretvolile<br />
su se и stг.iЬave koji 'SI\1 poeeli fOIГЛlirati partizans.k!e ied~ice.<br />
.C~PS jve takode odJ.ucio da sazove sastanaJk glavnih grupa<br />
koJe su ucestVQvale :u Am.tiimpe:rlijalistickom fu-antu da .Ы odluka<br />
. orиz~o~ ~ri postala odlи~a Fronta u celini i da Ьi se<br />
Antiimeprђalistiбki front preimenovao u OsvoiЬodilnru frontu.<br />
... Ce~~Ji>aD: гazvoj narodn.oosli0Ьodi1a&o~ pokreta и SloveniJ'l<br />
naJteSIIlJe Је porvezan sa гadom Bocisa Kid:rliea. Rri svakom<br />
znacaj!1fij~ ·koraku ' t~ :razvoju, pri svakom znaeajn!ije:m<br />
dogadaJu ucestvovao Је 1bllo lkao inicijator .Ы1о kao SIUStvaralac.<br />
П z sve s~nlke i ra2go:vure, /UZ pisanje partijskih i frontoyslcih<br />
pro~la~a 1 uputs~va pojedinim organizacijama, uz intenzivno<br />
praOOI-Je ,.. ~adanJa u zemlji i u svetu, uz oЬiman politiбki i<br />
organ!zacюnr.;~d, nalazio је vremena i za pиblicisticki i noviпars·ki<br />
!Га~ k~']l Је mase !Uip07JI1avao ва pogledima vo&stva narod<br />
~oosloibod1Ъa;kog pdkireta .. Temeljitij·e prikaze raz:voja, odnosa<br />
Ј neposтechнh zadatalk!a cesto sи ;pratili kratki moiЬilizatomki<br />
clanci koji su imali ka!l-a·kter aktuelnih parola - .parola u onom
42 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
znacenju IU kojem је о njima govorio na Petoj :zemaljslroj konferenciji<br />
1940. godine, to jest kao raznovrsne primene teorije<br />
и raznovrsnoj stvarnosti, kao konkretizacije ideja i ciljeva Par-<br />
. tije, а sada i OF na visokom idejno-politiCkom nivoи u svakodnevnoj<br />
borЬi narodnih masa.<br />
Teziste Kidricevog delovam.1a и tolw narodnoosloЬoddlaбke<br />
borbe Ьilo је na eetiri kompleksa proЬlema k:plji IQIЬ!Uhvatajru<br />
ООI'!Ьи za s1rinи '.i. jedins-tvo OF, idejniO-;politicko i organizaciono<br />
osposoЬljavanje KPS, vojno i politiCko izgradivanje partizanskih<br />
jedinica kao narodne vojske i izgranja narodne vlasti i<br />
slovenaCke drzavnosti и okvirи federativne Jиgoslavije.<br />
U sadrZa.jaюm 1p101gledu, sirinu i jedi'llS'tvo OF odredili. su<br />
njeni progtt'amski ·doЮumenti koje је и sedam i, malo ik.asnije,<br />
и devet tacaka, poznatih kao osnovne tacke OF, doneo Vrhovni<br />
plenиm OF na zasedanjima 11. novembra i krajem decembra<br />
1941. godine. Njenи sirinи potvrdiva!o је masovno ukljucivanje<br />
slovenaOlooig n•arroda IU od!l:юre OF, kao i maso.vno ~pr1stupanje<br />
mnogih politic:kih i drugЉ grupa i organШcija osnivackim<br />
grиpama. Temelj njene jedfunstvenosti bilo је jed.imstvo radnicke<br />
klase koje ае KPS stvarala VeC pre таtа i ruibrzo posle sloma<br />
Jиgoslavije organizovala u Delavsko enotnost /Radnicko jedinstvo/.<br />
Na Prvoj konferenciji Delavske enotnosti novembra 1942.<br />
иcestvovali sи, pored <strong>Boris</strong>a Kidrica kao predstavnika KPS,<br />
predstavmoi. ihriScanskih socijalista i slO'ЬodnЊ strиkovnih organizacija.<br />
KiOnferencija је naglasila vazrюst jedinstva radnicke<br />
klase i av.a~ngaтdnи ulog.u :КР Slovenije.<br />
Medиtim, dok је и vodstvu OF јо5 vladao koalicioni oblik<br />
saradnje, proces и terenskim organizacijama posao је drиgim<br />
pиtem. Vec .oktobra 1941. <strong>Boris</strong> Kidric је и Slovenskom porocevalcu<br />
konstatovao: "Danas na terenи radi masa aktivista. Osvobodilne<br />
fronte koji s.и и .oslobodilaclrom ratu iskovali ilюrbeiю<br />
drиgarstvo i vise nece ni da сији о nekakvom grиpnom ili stranackom<br />
separatirmnu." (ZD I'\ 137; П, 49} Маlо kas.nije, kada su<br />
н vodstVIU OF dor:li do izraza]a .razliCiti p10gledi na neka akЬuelna<br />
rpitanja, Bo:r~s IO.dric је medи glavn:im иzrocima sto to nije<br />
potk01palo ј ed:i!n:stvenюst OF istakao: "T·eren ј-е ј edinstven kako<br />
и pogledи nastojanja, tako и pogledи svoje pripadnosti. Teren<br />
pripada - Osvobodilnoj fronti. Osvobodilna fronta nije vise<br />
samo zЬir raznih grиpa, nego је opstenarodna organizacija ..."<br />
(ZD I, 197-198; П, 70}<br />
Pocetkom maja 1942, zaиzecem Broda na Кирi и zajed-<br />
11ickoj akciji. tslovenackih i hrvэ.tsk!ih :partizana, pocela se brziO<br />
siriti oslobodena teritorija. OF se sиocila sa novim proЬlemima,<br />
ра је<br />
stoga sгeddnom maja vecina IOOF s Вorisom Кidricem<br />
otis1a. iz LjuЬljane na osloЬodenи teritociЗ·l.1 i donela niz<br />
odlиka о odbrani, о izgradnji narodne vlasti i drиge, koje sи se<br />
Ј<br />
Ј<br />
LEV MODIC: PREDGOVOR 43<br />
odnosile n:- Zi_vot na o~loboden•oj teritoriji. U tom periodи •unиta~<br />
OF ~~sl~ ]е do prv1h trenja .rnmedru Partije i grupe hri.scansk1h<br />
s. Ser~r '. ~]~dno sa .Ьm-gadom ,,ТОЈ1е<br />
Toms1c 1 _drиg1m partlzanskim Jed1n1cama, presle sи odmah<br />
posle fu.rmiГanja '-а poj·~~naooe napadacke a:kcije. Tako se<br />
okиpai:m>ova ofanZ1va zaVГSI1a. za njega porazom.<br />
~· U tadasnj~ teslюm. polozaju produblle su se i јасе dzтa<br />
L.йe. ~u:p~sti и OF ko]e S'l.l se ispoljav.a:le и kritici ;partiiske<br />
pobl1i~e 1 ~]~е. иloge, sve do teZ'l'lji da se ipartizanskta Yoiska<br />
r.odeЪ na Ј~d.1шсе kode Ьi vod!ile pojedtne grupe и OF. Mada<br />
~u takve te.~nje ~ile. ogranicene na Kocbeilrov krиg, postojala<br />
]~v opasnost da ne]edliilStvo prodre i и s.amи hriSCalnskosocijalist1ckи<br />
gгири.
44 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
Sitиacija је zahtewla da sredi!Ilom .oktdЬra и LjrurЬljanи<br />
ode Edvaro Kaтdelj, а ubrzo potom i <strong>Boris</strong> Кidгic; O!Il је pripremio<br />
zasedanje Vгhovnog :plenиma OF sa Cla.rюvima koj1 sи<br />
· Ziveli и gr.adи. VrhoVI!li p1enurm је, na osnoVIU Kidri!Cevog izvestaja,<br />
odobrio rad i potvrdio jedinstvo OF. Izdao је proglas sloveiШclrom.<br />
narodи u koj em ga ј·е · .pozvaю и оdЈЈиСпi Ьој za U!Disten~e<br />
beЮgardJistiCkili izdajnika, naglasi9 .nиmost j~instva slovenackog<br />
naroda и bor.Ьi za osloЬodenje i CЬezuspeS.no) pozvao<br />
takozvam.и sredim.и da se !pl'·idтuzi osloЬodilaclюm po.kretu.<br />
Za to v.rem.e veci deo IOOF presao ]е и Dolomite, а kasnij<br />
е sи tamo dSli i Edv:ard :kardelj i Bcxris Kidric. Тај ta'kozvani<br />
:.dolormitski pernoo" narodnooskЉodilackog rata Ъiо је ро Kardelj·evoj<br />
oceni "mobla najSIUdbonosniji prelomni tгenиtak и<br />
narodnooslobodilackom иstanku и Sloveniji" 56 •<br />
· U prvoj polovini febrиar~ Ъilo је и Dolomitima vise sastaпaka<br />
predstaVDiika grupa и OF, na lrojirma је pretresano nepravilno<br />
delovanje nekih aktivista. Posle tih sastanaka objavljena<br />
је takozvana ,doiomitska izjava" k.pja је potwd.ila OF kao jed.instvenи<br />
s\•~na['odfnu politiCku i naciona:lnu ocganizaciiu slovenackog<br />
narada. А varngarona uloga и narodlnoosloЬodilackom<br />
роЬеtи pтipada Komиnis1ic'koj partiji S1ov.en!Lje koja se zato<br />
~iri, razvija l иcVI·scuje na celoj slovenaCkoj teтi1JOI'Iiji i. nВ: svim<br />
. ;podrиcjima javnog Zivota. Ostale grope OF ne organiZUJru samostalne<br />
stranke i1i politicke arganizacije. Pared toga, "do1oшitska<br />
izjava" od['edи~e i drruge zadatke OF i odnose и njoj.<br />
Dolomitska izjava" је lk:.onacno prihvaeena na sednici<br />
[00F lkrajem februara 1943. i potvrdena lk:rajem aprila 1943.<br />
na '8'kUipи aktivista OF na Pиgle~du ·na Koeevskom rogu, na<br />
ikojem sи је 01brazlozili Kardelj i Kidri!c.<br />
О pиtu do i·OO:i!Ilstva OF, potvrdenog "diOlornitskom izjavom"<br />
Edvard Kardelj је zapmao: "ТrеЉаlо је raditi svaki dan,<br />
svalci' dan ponoV'o razjaS'!ljavati nesipO["azurme i эросоvе, i!Ilsistirati<br />
na zajedniCkom !IlaJPO'r'U za oeruvanje jed
46 BORIS КIDRIC, SЛ.BRANA DELA, 1, 1933--1941.<br />
crkve:ne hi1erwhije i prilican deo svestenika d
1<br />
Ј<br />
48 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Razvoj or:uzane ЬосiЬе Ьiio је za Вorisa Кd.driea kljucan zadatak.<br />
Vi5e puta Ьiо је politkomesar Glavne k0'II1181I11de s1over1ackih<br />
partizanskih odreda, odnosno Glavnog staba NOV i РО<br />
· plovenije: prvi put od osnivanja Glavne komande 22. juna<br />
1941. do sredine jula iste godine, zatim .kratko vtreme od kreja<br />
leta ,do septembra 1941, ponovo u zi.m.u 1941/1942, potom opet<br />
od -dkЬobra 1942. do maja 1943. i, najzad, od oikto1Ьra 1944. do<br />
oslobodenja, kada se Narodnooslobodilacka vojska pripremala<br />
za k.onaeno osloЬodenje zemlje i sretanje sa sav
50 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
vedu Шbori za teтensike narodnooslobc!
52 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
је Prvo zasedanje Slovenskog narodinog·· osvoЬodlliюg· sveta<br />
/Slovenacko narodnooslobodilaCko veee - tako је na tom zasedanjи.<br />
preimenov:an raniji SNOO/ rи .Crnomeljи. Tamo је Ed-<br />
. Yard Kardelj izloZio sиstilnи i znacaj donesenih odluka, а <strong>Boris</strong><br />
Kidric prik.G.zao kako se Slovenija pripremljena иkljlllcиje и<br />
novu demokratsku nacionaJnи i drZa.vnи vlast . и Jиgoslaviji.<br />
Na Kidricev precЦog, SNOS је doneo nekoliko odlиka о organizaciji.<br />
Prema .njegovim recima, SNOS predstavlja sloveпacki<br />
Parlament; on treba da obrazuje slovenaeku naciana],nu<br />
vladи kоји је dotle predstavljao IOOF, odnoэno Rredsednistvo<br />
SNOO. Tako је sa nekim organizacionim promenama ostalo i<br />
posle tog zasedanja. Narodna vlast se kasnije razV'ijala, prema<br />
Кidricevoj tefuji izrecenoj na zasedanjи, sa јоо viSe plana i<br />
sistema i sa perspektivom pobedonosnog zavrsetka ra:ta. On је<br />
naglasio . da ј·е oslobodi1aCki pokret · vec sposoЬan i duZшl da<br />
pripremi "temelje i osnov:ni upravni a~parat za sldЬodnu buduc.,.<br />
nost" (Z:Q П, 25; III; 20). Prema !Gdricevim иpиtstvima, organi<br />
SNOS i druge ustanove osloЬodilaCkog pokreta sada sи, pored<br />
tekucih zadataka, vec pripremali ka
54 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
III<br />
~Ьilval!lja prilikOш oslobodenja Slovenije potvrdila sи dale-<br />
. koV'idOS't p()Jitike КР Slavenije kao vooe~eg je2igd"a OsVJQIЬodilne<br />
fronte. N a.riOdnюosl01Ьodilacki odЬori su bez veCih zastoja i potresa<br />
preш:e1i vlast u celoj Sloveniji а da nisи ЬШ prinиdeni<br />
da иla:ze u kompromise sa nekadasnjim vlastodrScima. Partij<br />
Ski kaJdrovi su zajedno sa odЬoгim.a OF и .pred1meCima i usta-:<br />
novama omogueavali Ьгzо delovanje nove vlasti na svim podrucjd!ma.<br />
. Opste odusevljenje ipri1ikom d;!I()!Ьodenja pratila su upozorenja<br />
!pOlitickog vodstva Slovenije n~ teSkoce koje Ьi mogle<br />
ugroziti v1a-st radnih lju'di. Nadveea te8koea је bila osiroma8enost<br />
i opиstosenost .zemlje, sto Ьi protivnici mog·li islkoristiti za<br />
politiOke spekulacije kada Ьi - kao sto је rekao Edvaтd КЭЈГdеlј<br />
prlilrom osn·ivanja NVS- "oЬecavali g1adn1m m.asaJID.a ·beli<br />
hleb koji im nasa zemlja jos nije mogla dati".<br />
Sveopsta p0dr8ka narod'Dih masa om.dgucila је vladi da<br />
uspeSn.o savlada svaikida8nie teskoce .lroje su ugrozava1e drustveni<br />
Ziwt и celinl i ZivOI!me uslove !pOjedinaoa. Samo jedilnstvenoscu<br />
celokuipnog jugoslove.nSkog IStaniO'VIliStva i odluбn.im me:.<br />
rama (narocito protiv spekulacije) Ьilo је mogucno da se sprec1<br />
glad, da se saeuva kartama garantovano sna:bdevanje stanovnistva<br />
'i da se postepeno p01boljsava. Тrebalo је zЬrinuti hiljade<br />
.intermiтaca, iseljendka i '!'atnih zaroЬljentka kojli •su se vr~cali<br />
kuCi, regulisati srtambene odnose sve veeeg ·broja stam.OViil'lka<br />
u razruS.enim gradoV'ima i dгugo sto је Ьilo patrebno za II1Jormalan<br />
droStveni Zivot.<br />
Za. celokupan da1jnji razvoj, odluбujuбi ~асај imao је<br />
ishod na ova tri froma: ЬОТIЬе za obnovu zemlje, ЬоrЬе za dr-<br />
2.avno i drustveno uredenje i 'Ьol'lbe za praved.ne gra.nice. Вoris<br />
Kidric је upOZOIГavao na medJUsoiЬnu zavisnost ti:h glavm.ih pro<br />
Ьlema vremna. Naime, Sto ;brze i uspeS!lije Ъudu rad'I11i ljudi<br />
-obnovili ra2irиsenu zеnйји, to cvl'Sca ее Ьiti njihova vlas't i иto<br />
Hko mocnije jedinstvo .naroda i narodnosti Jugoslavije и borЬi<br />
za drzaV'Ile gтanioe. U govoou na '!'adiju uЪrzo posle osloЬodenja,<br />
<strong>Boris</strong> Kidric је rekao: "Od naseg konstruktivnog. ra~a zВ:.:<br />
visi koliko се se ispиniti sva nasa nacionalna prava 1 sv1 nas1<br />
nacionalni zahtevi." (ZD П, 307; IV, 13)<br />
OЬnova domovine bila је, prema tome, glavni pokretac pri<br />
reSavaiilju nagomilani!h teslюea i problema. Nenaknadive su<br />
bile ljиdske Zгtve i neizmcr·ne su .ЬП.Iе posledice '!'atnog raza:ranja<br />
u privredi. Zivotni standard, koji је vee -и staroj Jugoslaviji<br />
Ъiо wlo nizak, QPao је 1945. godine gotovo za poloV'inu i<br />
tek 1948. -godine dostigao је predratni nivo.<br />
~<br />
\<br />
ј<br />
\<br />
. <<br />
., 1<br />
:1<br />
•<br />
LВV MODIC, PREDGOVOR 55<br />
Protiv sirOIJilastva i ekonomske zaosta:!Josti bilo. је mogucno<br />
ЬоrИi se sam.o uz krajnje p&rtvovanje ·radlni.Ь. ljudi koje је<br />
odrZavala svest da se Ъоrе IZa .юps.tveni bolji zivot, da njlihovu<br />
os:!rodiou i njmO:v trud niko neee 'Шk
56 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
vale pitanje granica i izvodile pretece vojne -manevre (manevri<br />
na granici, povrede jru·gdSlovenskog vazdu8nog prostora litd.).<br />
Pokusaji da se spreci socijalisticki razvoj Jugoslavije jos su<br />
·ucestali i poostrili se prillikom raspisa izbora za Ustavotvornи<br />
skиp8tinu (1. septembra 1945). Vee ranlije је Ьivsi kralj Petar<br />
opozvao ovlascenje svojim riamesnicima: А opozioioni de vla-<br />
1de, objavljivanjem aps'tinencije ria i:zЬorima i memoranduinom<br />
гatnim saveznicima u kojcm se r!Jrazilo da izЬore sprovede vlada<br />
sastavljena od predstavnika svih predr~tilih · politickih stranaka,<br />
pokи8avao је da stvori utisak ida socijalistiёke snage nisu<br />
:dovoljno mocne da Ъi se mogJe odгZati bez kompromisa sa<br />
opozicijom. Reakcionarnim snagama priskoёilo је и pomoc i<br />
vodstvo katolieke crkve и naroj · zemЩ. Jugoslovenski blskupi,<br />
sa oC:igledm.om namerom da uticи na i7lboтe, izdali sи и· oktobrи<br />
1945. poslanicu kojom se dтustveno иredenj~ и zemlji na.pada<br />
i predstavlja kao "otvor.eno proganianje cr'kve". Na to pastirsko<br />
pismo <strong>Boris</strong> Кidric је odgovorio u intervjuи novinarima<br />
dvaj.и ljuЬljanskih dnevnika и kojem је ostтo odbacio kleveta-<br />
.~ sistema i upw..orio da је orficiielna crkva u ljuЬljanskoi biskupiji<br />
za vreme narodnooslobodilacke ЬогЬе otvoreno stuplila<br />
na риt nacionalne izdaje i postavio pitanje: "Zar se ne provlaci<br />
od raznih okruZnica i raznih pastirskih reci iz prosle cetiri<br />
godine ра sve do ovog pastirskog pisma - jedna jedina cгVena<br />
nit !" (ZD П, 421; IV, 115)<br />
Na Prvom kongтesu OF н Liнbliani (sredinom maja 1945)<br />
Bartis Кidric је na osnovu an.ali~e dotadasnje!! del
5 8 BORIS KШRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
izmenи granice и Korиskoj, Jugosalvija n13e ~ala nika~e<br />
podrske, jer sru se svi saveznici pridrzavaJ:i odlu.ke Moskovs~e<br />
konferencije da se Aиstrija obnovi и gramcama kakve sи Ьйе<br />
·pre pri'kljиcenja fasistick()j Nemaclroj. . .<br />
Pri resavanjи teskih proЬlema onog vremena, pre svega<br />
zadataka na obnovi zemlзe, иevrsCivanju tekov-ina narodnoosloЬodilaCke<br />
borbe, narocito izЬorima za Ustavotvornu skupstinu<br />
d и ,ЬоrЬi za pravedne granice, Вoris Кidric је, kao uvek,<br />
vec gledao иnapred i pr.ilpremaio period p.ri'V'I'ed~e o:b~ove zem.<br />
lje. Bio је svestan da се za privr~dnu 1z~radn].~ ~1t~ potreb~<br />
vise osposoЬljenih radnika, organiZOvan 1straZivaCki rad, VIS1<br />
obra2:0V1I1:i i. kultиrni nivo radnih ljudi. Pruiao је podтSikи razvojи<br />
skolstva i kиlturnih иstanova i orga~z.acij~, Ьiо је inicijator<br />
proS!i.renja Univerzi~eta (p~un M~CШlSki }a~lte!,. n~v<br />
Ekonomski fakultet itd.) 1 osmvanзa mnogih n8/Ucno1straZivackih<br />
institиta. .<br />
Vec u poslednjoj godini r·ata, <strong>Boris</strong> Kidri~ је mis1i ~а<br />
planSkи .privred·u kada је izaЪrao ~rupu strucnз~~ kоза . з е<br />
imala zada'tak da pripremi program 1 dokumentac1зu za pnvrednd,<br />
prvenstveno industrijski razvoj Slovenije posle ~lobodenja.-<br />
U weme .abnove zemlje, Narodna vlada Sloveruзe, na<br />
predlog Вorisa Kidrica, ~ane]a _је 1. ~ktoЬra v 194 . • ~Uikи <br />
иstanovljenjи и:reda za pr1vredn1 p]an. Naglasa~a]IUCJ. da nov~<br />
sistem za.Ыeva plan; an је predvidao plansku P.~vredu и cel~J<br />
c:Jriavi, а pCetak rada и tom pravou и SlovenrJil Olbrazlagao Је<br />
time da prdvredni plan m011-a rasti odzdo р~ go:e. .<br />
Sredinom 1946. godine obnova zemlJe b1la Је иgl~vn~<br />
zavrsena i do kraja godine vecina privre.dnih gra~a d~tiJ~la ~е<br />
predтatni nivo proizvodnje; tada је (14. зиnа) Bor1s Krdncoti-<br />
8ao u Beograd, posto је postao ministar za inl~иstriju u vladi<br />
FNRJ.<br />
Drzavno vods·tvo odlucilo se za brzи industrijalizacij>и,. jer<br />
Se Ьеz nje ruije mogao obe2:bediti traja~ rast ~v~tnog sta~da:<br />
da radnЉ ljиdii. niti poЬoljsam.je poljoprJv:ede 1 ще~е sve c":1"sce<br />
povezanosti sa drzavnim sektorom pnvrede. Ve~ tada (зиlа<br />
1946) је <strong>Boris</strong> Ki,dric naglasavao neophodnost s1stem~tSk~g<br />
prelaska na plansku privredu (ZD III, 25; IV, ~45): ~acюnaliz:=tcija<br />
privгednth pred:zzeca (d~embra._l~46) .ila Је Jedna od<br />
mera od koiih se ocekivalo da mdusrtri.Jaћzacr]u иs-mere u kori-st<br />
svih radnih ljиdi. Tom naciona1izacijom draZv!lli sektor је<br />
vec zahvatio celokuipnu industrijи, privatna t:govinВ: _Је svede:<br />
na na manje od 50 odst.o celokupne robne CII!kuil.ac1Je, а bro]<br />
radnilh seljackih zadruga poveeao se. za vise od deset риtа.<br />
.. Iz saopstenja mr Jerce Vodusek Staric na :pomenutom savetovanju<br />
u LjuЫjani.<br />
LEV MODIC; PREDGOVOR 5 9<br />
Aprila 1947. donesen је prvi Petogodisnji plan privrednog razvoja<br />
socijaJi:;;ticke Jugoslavije, koji је, иprkos otporи po1edina-'<br />
са и partijslюm i drzavniQro :-ukovodstvu CZиjovic, Hebrang),<br />
znsnovan na Ьrzoi industrijalizaciji zemlje. IzvтSavanje OSIIlOVnih<br />
zadataJka plan~ : lilkvidacija privredne i tehniicke zaostalosti,<br />
пcvr5cenae e>kOIIJ.OIIlSike i odiYrambene moCi zemlje, jacanje 1<br />
d
60 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
njio za priЬliZilo 950 000, а broj neseoskog povecao za milion<br />
200 hiljada ljudi. Industrijalizacija se vrsila mnogo brze od<br />
l"aSta poljqprivr-edne proizvoclnje, sto је vise ili manje ~konitost<br />
svake zemlje koja se i.ndustrijalizuje. А poljoprivrednim<br />
proizvodima trebalo је snabdevati sve ve·Ci Ьrој industrijskih<br />
radnika. · Obraёun rezultata prve godine Petogodisnjeg plana<br />
· pdkazao је da је poljoprivredna proizvodnja 1947. godine ЬiЈ.а<br />
2~3 odsto manja od predratne, а u isto vreme silno је porasla<br />
in:dustrijska i povecao se broj radnika. Briga za Zivotni standard<br />
radnih ljud: iziskivala је - kao sto svedoёe partijski i<br />
drzavni dokumenti tog vremena - ozbiljne mere. Medu osnovnim<br />
UZJГocima tэ:1.-vog star1ja u poljoprivrednoj proizvodnji -<br />
sto se moze razabrati iz Kidriёevih radova- bili su na·gla5eni:<br />
sporost poljoprivredne proizvodnje, protivreёnost izmedu naёina<br />
proizvodnje koja se temeljila na pretezno naturalnoj proizvodnji<br />
sa indi~dualnom svojinom i individualnim radom) i<br />
naooa pretvaralllja nattm.-al!ne и r01bnu proizvo~ju i ra~enu<br />
(obavezni otkup). Drustveno-ekOII'l~mska akcija tezila је u prvom<br />
redu иklanj~njтu tih uzroka. Plan za 1948. godinu zahte<br />
'l:ao је da indus!Jrija proizvodi yise poljO!privтednog oroda i masina<br />
i vise ·ve8tack!ih duЬтiva. Negativam: uticaj usitnjenosti<br />
!X'ljoprivredne prod.zvodnj~ ЬИmо је uspoгio · povezivanje seosk:Љ<br />
gazdinstava u opste seliaёke zadruge i, u tom o'kv'i!ro, u<br />
radne zadгuge. Na poeetk;u 1949. god:i!ne u na8o:i zemlji bilo је<br />
1318 radnlih zadruga sa 60 156 ga~ilnstava i 323 984 hektarra<br />
zemlje, а n:1 kraiu iste godine vee su ЬПе 6492 zadruge sa<br />
323 849 gazdinstava i 1 782 614 hekta·ra zemlje. Medтutim, brzo<br />
povecavanje broja mdrru~a niie svuda bil10 plod doЬrih politic.:.<br />
kih, ek0111omskih! organizaci'Oillih pri'P!'ema. nego adm'i!nistrativnog<br />
prћiSka, о ёemu svedoёe i mnoge Kidriceve os·ulde sektaskog<br />
odndsa prema seljaku. Godim.e 1949 .-<br />
dakle usred najintenzivnij•e<br />
akcije za povecanje Ьroia 7..adroga- on је upozot·avao<br />
predstavnike stampe: "Socijalisticki p.гeoihrra.Zaj nase<br />
poljoprivrede traZi momentano, pre svega, organizaciono i ekonomsko<br />
uёvrscenje postojecih radnih zadruga, i s tim uёvrscivanjem<br />
иskladen tempo daljtnje kolektivizacije. Ovde se treba<br />
ёиvati krajnosti. UЬrzavati kolektivfzaciju vise nego sto dozvoljava<br />
stepen ekonomskog i organizacionog uёYrscenja postojecih<br />
radnih zadruga znaёilo Ьi izlagati se opasnosti da se<br />
obim poljoprivredne proizvodnje i trZnih viskova ne samo ne<br />
povecava nego da opada/' · (ZD IV, 80; VI, 13) Protivreёnost<br />
izmedu nacrna proizvodnje i naёina razmene u poljoprivredi<br />
resavala se, s jedne strane, osnivanjem zadruga koje Ьi povezivale<br />
radnog ёoveka sa drzavnini privorednim sektorom, а,<br />
s druge strane, postepenim ograniёavanjem obaveznog otkupa.<br />
Tako se ро predlozima, pripremljenim u Privrednom savetu<br />
LEV MODIC, PREDGOVOR 61<br />
pod Kidriёevim vodstvom; роёео Ukidati obavezni otkup i zamenjivati<br />
sistemom takozvanih vezanih cena, koje su za pro<br />
~aju poljopri_vrednih proizvoda ро utvrdenim cenama omogucavale<br />
sеl]асшщ odnosno zadrugama, kupovinu industrijskih<br />
proizvoda ро nizim cenama. .<br />
· Кidricev rad u. to vrreme svedoei da је paтtijsoko i drmvno<br />
vodstvo bilo svesno opasnosti svih tih procesa za socijalistiCku<br />
nall'odnu vlast zЬog sve vece mogu6nosti birdkiratizacije dxzave,<br />
smanjene inicijative ra~dnih masa 'i narastanja uticaja teh<br />
~юkтaФskih "~trucnjaka". То је Ыо period mnogih reorganizaci<br />
JВ:• ~~ovsJkih promena, tтazenja adekvatnih privrednih .resen~a<br />
1 ш~ti"m~na~, а р:е svega: intenzivne politiCke akcije, da<br />
Ь1 radni l]ud1 prihvatili plan razvoja kao svoj interes i zato.<br />
zackZali politiCku i.nicijativu и svojim · rukama. Vee pri dOII'losenju<br />
.plana, Вoris Kidric је naglasavao da pored napora za<br />
njegovu realizaciju, za evidenciju i "smisljenu organizaciju''<br />
treba "borbu protiv Ьirokratizma ... sprovesti do kraja" (ZD<br />
III, 224; V, 61), i sa tom misljи neprestano otkrivao izvore Ьirokratizma,<br />
njegove oblike i. mogucnosti borbe protiv njega.<br />
Svest da se izgradnja socijalisticke privrede u savremenim domacim<br />
i svetskim uslovima celo vreme razvija i da се se jos<br />
dugo razvijati kao klasna ЬоrЬа, provejava gotovo kroz svaki<br />
Kidriёev Clana,k ili govor. . . . . .<br />
I talro vec t~lki privтedni proЬlemi posle osloЬodenja u<br />
r~zz::xsepoj. z~j~, iz' ~ojih је j~dii izlaz bila industrijalizacija,<br />
stihi~ski Ь1 vodiJ! u. bJТokratski siStem staljinis
62 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
Ogromne teskoce lroj-e s·и pri izgtradnji socija1izma и nerazvijenoj<br />
zernlji neizbe:Zne vec zЬog unutгasnjih protivrecпosti<br />
i suprotnosti., и1brzo posle revo:1ucije ;poveeavali su i spolj<br />
·ni иslovi - od hlacШюg rata do napada staljmizma na Jugos!aviju.<br />
Нladni rat i ratna psihoza, koja је ZJЬog · njega zahvatila<br />
svet kod nas su jai:ali otpor reakciona.:rnih snaga revolиciji -<br />
и oc'ekivanjи s'kore promene, i istovremeno sи bltn.o sm.anjivali<br />
moguбnosti za indиstrijs1w, trgoV'insku i drugu sш-adnju Jиgos1avije<br />
sa takozvanim zapadnim svetom. Prvi petogodiSnji plan<br />
industrijaiie.acije Ьiо је и velikoj meri vezan za iГazmenu sa<br />
Sovjetskim Savezom i zemljama narodne demokratije, iz 'kojih<br />
ј е tтebalo da doblj ето preteZan deo industrijSke opreme i re<br />
,produkcionog -materijala.<br />
А U!PГaV10 odande је vee u prvoj god:iJni uspeSinog izvodenj;,i<br />
plana do8ao neocekivan иdarac. Na,pad staljinista роСео је<br />
opozli.vanjem sovjetskih voj:rrih. save1m.i:ka i civilnih struбnja.1ka<br />
iz Jиgoslavije (18. i 19. marta 1948) i, zatim, pismom koje sи<br />
potpisali StaljiJn i Molotov, kao odgovorom na Тitov zahtev za<br />
objasnjenje pravih иzroka te mere. Uprkos ostrim izrazima и<br />
tom pismu u kojem је Staljin vode jиgoslovenske revolucije<br />
nazvao dvolicnjacima i su-mnjivim komиnistima, alиdirao na<br />
sиdbilrю Тroekoga i odricao Karnun:istickoj pall"tiji Jugoslav1i.je<br />
пailv mar>ksistiCiko-lenjin•istiCkE partije, Тiitovo vodstvo КРЈ<br />
smireno је роЬiјаЈо aptu1Jbe i predlagalo delegacijи koja Ьi se<br />
na 1icu mesta иverila и neapravdanost optuzbl, а иjedno naglasavalo<br />
da "та koid.ko neko VIOleo zemlju socijalimla SSSR,<br />
nilpoSto ne sme manje voleti svodu Zетlј-џ kioja izgradиje sЬcijaiizam"<br />
(OO.govor СК!КРЈ, 13. aJPrila 1948). Jos i.stog meseca<br />
ocigovor СККРЈ odobrili sи svi naciona1ni centra1ni komiteti<br />
i Centralni komitet SKOJ-a. Sledece pismo Staljina i Molotova<br />
(4. maja 1948) јо8 је :pOOtriio neprijateljski rec~ ~ada prven<br />
.stveno protiv Tita i Kardelja, i istovr~~no pnp~valo ~~t~vo<br />
isk1jucivи zaslиgu oslobodenja JиgoslaVI]e Crv~noз amu]!l 1. s<br />
visine potcenjivalo dQPrinos КРЈ ~ j~g~lovenskih Ја~~~· Dvac1eset<br />
osmog јиnа 1948. Informacюn1 bl.iГ' ~omи~cki!h partija,<br />
и odsиtnooti predstavni'ka КЈ- kO'.]~_]: o.cen~a da.~e е<br />
1·adi о dd.skusiji nego о dillrtatu, Je:r s:u stalJШ1sti vec тanlJe lZnиdili<br />
pristanak svih drugih clal-ica I~ormacion.g Ьiroa ~а<br />
Staljinovu оsиdи Jиgoslavije - 1.zdao Је RezolиciJи о s~э.nЈи<br />
и КРЈ. InformЬi:гo је и Rezolucij~ prihvatio sve StaljшiOve<br />
optиzbe i јо8 ih p()l()i3trio zamerkama kao sto · sи: trookizam,<br />
sitnobиrzoaski nacionalizam, menjsevicko likvidatorstvo, avanturizam,<br />
turslro-terOТiistic~i rezim, neposteno manevrisanje,<br />
ok:retanje imperijalizmи itd.<br />
LEV MODIC, PREDGOVOR 63<br />
InformЬiro је isk1jиcio КРЈ, proglasio је iskljиcenom iz<br />
jedinStvenog komиnistiokog fronta i pozvao Jиgoslovenske narode<br />
na роЬиnи protiv. sopstvenog vodstva. КРЈ је Ьila jedina<br />
medu komиnistiOkim. partijama koja је objavila celokиpan materija[<br />
- ·od prvih pisama do Rezolиcije Inform:Ьiroa i ~zjave<br />
СККРЈ о Rezoluciji.<br />
Каdа StaJjin po1i:tickim pritisJrom ni1e postigao zeljeni<br />
иC!ina-k, on је sredinom 1949. godine росео sa v!Oijnim pritiskom<br />
па granice i srtrogom pгivrednom Ьlo'kadom Jи.goslaviije. Osamnaestog<br />
av~..rsta 1949, MiOlotov је jrugoslovenskoj vladi uputio<br />
.иltimatum и kojem је nasи zemljи nazvao faSis'tiatom i zapretio<br />
"efi'kasnijim sredstvima" da Ьi opametio "f.aSi-stiCke nasilnike<br />
koji s1.1 pre~li sve granice". Istovremeno је polozaj na<br />
Jlasim graJnicama vec d01Ьijao kararter ratnog stanja. МnoZili sи<br />
se izvestaj!i. о koncootтaciji trU!Pa na nasim granicama. i na<br />
njima sи ver poeeli i blvali sve cesci oru:Zalni 'Lncidenti (1949.<br />
godine bilo ih је 936, 1951. godine 1517, ·и prvdh ·deyet meseci<br />
1952. vec 1fi30, а za sve vreme napetosti takv:ith incidenata<br />
bilo је vise od 8000). Dvadeset os-mog septemЬra doslo је do<br />
otkazivanja Ugovora о prijateljstvu, иzajamnoj pomoCi i saradpji<br />
iZJmedu SSSR i Jиgoslavije, а ubrzo potoon i do prekida<br />
odnosa svih zemalja "istocnog Ьloka" sa Jugoslavijom. Uporedo<br />
sa time tekli SJU proces.i protiv mnogih partijsddh voda u tim<br />
zemljama da Ьi se "doikм.alo" da Jugoslavija ро nalogu americkih,<br />
oogleskЉ i francuskih imper:ija:Jista ugro:Za:va -neza'Visnost<br />
i socijalisti&i drustveni JIO'I'edak tih zemalja.<br />
ВооЬu protiv napada staljinizma na Jrugoslavijru КРЈ је<br />
vodila sa slиhom za raspolo:Zenje masa sve do lronstatacije da<br />
se rad~ о kri2J.i. odnosa medи socijalistiC.kim zemljama i о politiCkoj<br />
krizi socijalizma zЬog dominacije Ьirokratizma ·u vid·и<br />
s·taljilnizma. Takav pravac :nase Ьоr.Ье koji је - kao Sto је vec<br />
receno - odgovarao raspolozenjи i saznanjи m.asa, vidi se i iz<br />
celokиpnog rada i borbe <strong>Boris</strong>a Kidrica и poslednjih pet godina:<br />
od odtbrane istine о socijalistickom razvoju nаЗе zemlje<br />
i prava na izgradnju socijaid.zma koji odgovara nasim uslovima,<br />
do o8tre -osrude staljinizma lmo s:i:stema, njegovih nosilaca i<br />
odnosa koje је stvarao.<br />
Istina, na nec.иvene napade staljmista <strong>Boris</strong> Кidric rui.je,<br />
kao ni celo rиkovodstvo КРЈ, odgovarao и ruikavicama- vec<br />
zato ne, sto је taj napad јаеао otpor klasicnog iJ.dasnog zщprijatelja<br />
protiv socijalisti&og razvoja Jиgoslavije; Medиtim,<br />
.njemи nije Ьilo potrebno da цpotreЫjava isti recnik i konstruk!cije<br />
ikojima su 21Ьоg pomanjikanja rea·1nih argumenata pri<br />
,begava1i sta1jinisti ka'ko и S'tampi 1tako i na insceniranim poli<br />
.tiCkim procesima. Ali pojacavanje staljinistickog pritiska Ьilo<br />
је sracиnato na to da се Jиgoslavija morati da se odrekne iz-
64 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1!133-1941.<br />
gradnje socijaliZma i da се se crtga ~or~ .da p:r:iklo~ imp:~ja1im1JU<br />
(oni sи pir.ali da ј~ ona to v~~.ucшila). А to зе znacilo<br />
padвiicanje kontraтevolиcюnarne аkсче.<br />
· Zato је nasa Ьо!''Ьа . za. izgradnju · Socijali7JII1Э.. ~ numo<br />
иperena protiv staljinizma. Ali, и ~adu ~ polit1kom К~Ј~<br />
<strong>Boris</strong> Кidrlic је иvek iznova naglasavao IZVanredan znacaз<br />
dktobarske revolиcije i Lenjinovog teorijSkog i prэ:kticnog rada<br />
т razvoj socijalimla u svetu i kocl na$, а: isto tako i herojs~~<br />
sovjetskog naroda u borЬi protiv faSizm:a, kao .i. ~ da tadas~]I<br />
napad na Jиgoslavijи znaCi .dиiЬoku krizu soCI]alizma u kози<br />
ga· је doveo staljinizam. ~ · . . . v . .<br />
Za nas daljnji socijalistiCki razvoз naзteze SU· bile pos1~ce<br />
ekonomske Ьlakade i ratnih pretnji. Мnoge fa:Ьrike, za kозе su<br />
VeC Ьili :izgl·adeni pl~IOOVl i posta'Vljeni zidovi, ostale SU bez<br />
ugovorene apreme; za u:voz opr;me izv·~·gih ~em~~:lja tz:e~o<br />
је najcesce menjati planove 1 Cak rus1ti. on< sto зе vec Ь1~о<br />
izgradeno. Mnoge fabri1ke ostale su Ь~ sшovn.nэ:, ~orale su ~ th<br />
traZiti na drugjm stranama i zato cesto menзat1 tehnoloske<br />
procese .. Za opremu A!fШije Ьila su poftre~na ogro~ sredstya<br />
(22 odsto nacionalnog dohotka); do ta:da зе O'lla Ьila apremlзena<br />
pretemo sdVjetskim orиzj;:~; а sada је mo~ala ~.ano<br />
graditi sopstvene fabrike i rtraZitl Oipremu DJa dr.иgun tr~Stim.a.<br />
Preorijentacija na nova trZista iziski~aiэ: је promet;u .~tru~tu~e<br />
izvoza, sto је QPet stva!Гalo nove teskoc~. Iz tad~]ih Кidricevih<br />
go:vorэ. i clэ:naika mozemo · podrobro]e Up
66 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
stickog razvoja, jer smo "i pored svojih velikih uspeha,<br />
jos uvek na pocetnim stepenicama socijalizma" (ZD IV, 423;<br />
VII, 171). Teorijske stavove neprestano је proveravao u pra-<br />
. ksi. Zbog naucne savesnosti i politiCke odgovornosti ,on nimalo<br />
nije oklevao da ne>ke teze izлneni ili od.Ьaci, ako se pokazalo<br />
da vise nisu adekvatne Ш da su uopste nerealne.<br />
Izvorni politicki, teorijsiki i organizacion!i doprinos Вorisa<br />
Kidгiea ne mooe Е.е odтediti preciznije, jer- ро oceni Edvarda<br />
Kardelja: "Idejni i politiCki koncept nase akcije Ьiо је, naravno,<br />
kolektivan rad. Radi1i smo kao tim, mada sm.o raspodeljivali<br />
odgovornost ро podrucjima rada. Kidricev doprinos idejnom<br />
i politickom konceptu tog tima Ьiо је nesumnjd.vo veliki.<br />
Ali on nikada nije Ьiо individualisticki doktrinar koji Ьi Ьiо<br />
nesposoban da sopstvena saznanja gradi na kolektivnim saznanjima<br />
Partije i vodeceg tima." 61<br />
Do8lo је do promena u pogledima na neka opsta pitanja<br />
ka,o, na primer, da li и socijalistickoj privredii treЬa ukinиti<br />
zakon vrednostt i zameniti ga drиgim, "socijalistickim" ekonomskim<br />
zakonitostima, Ш se pak radi о odredenom ovladavanju<br />
objektivno delиjucim zakonom vrednosti, tako da се delovati и<br />
pravcи socijalistiCkog razvoja. Promene su se odnosile i na<br />
sasvim konlkretne ekonomske kategorije (na primer, cene, obrazovanje<br />
i raspo<strong>dela</strong> akиmulacije itd.) i organizacione oblike<br />
(sL~tem planiranja, organizaciona povezanost privrednih organizacija,<br />
и!.пgа republika i nd.Zih organa vlasti, иloga banaka<br />
itd.). Pri tim promenama ispoljile su se neke trajne temje koje<br />
su odredivale pravac raZVIOja jugoslovenske privrede i koje su<br />
\lidne и celokupnom Кid1·.icevom delu. Rec је, рге svega, о<br />
teznji da se, и sk!adu sa razvojem proizvodnih snaga, privreda<br />
prHagodava osnovnom cilju socijalistiCke revolucije, to jest<br />
ucvrscenju vlasti i afirmaciji interesa radnicke klase, i to ne<br />
samo ро sadrzini nego i ро metod:ima i org.anizacionim obld.cima.<br />
Vec 1946. godine, on је pri anaJizi cene i sa njom povezane<br />
akumulacije (ZD III, 19ff; IV, 244ff) utvrdio da ova ро sadrZini<br />
odgovara, doduse, socijalistickom karakteru drustva, jer је<br />
posredi izrazito drustvena akиmulacija, koja ide u korist celog<br />
drиstva, ali da tada8nji ckzavno-ocganizacioni oblici i metodi<br />
ubiranja akиmulacije nisu bili u skladu sa tom njenom sadr<br />
Zinom. Тrazenje naCina obrazovanja i raspodele akumulacije<br />
koj:i Ьi sto vise odgovarao dostign·utom stu.pnju socijaiistickih<br />
tlrиstvenih odnosa i jos ih produ·Ьljivao, bilo је otad trajna<br />
temartika Кidrieeve ek!Oinomsike misli. UvaZavanje interesa radnicke<br />
klase mora se pokazati u tome sto се se celokupan privredni<br />
sistem temeljiti na socijalistiCkom nacinu "svakome<br />
prema njegovom radu", kao i u oblicima i metodima koji се<br />
61<br />
Edvard Kardelj u intervjuu za list Delo, 8. april 1972.<br />
LEV MODIC, PREDGOVOR 67<br />
poj~eavati_ inicijativи. radnika i podsticati njegov interes za<br />
prOlZVodn.Jru. То Је Ью proces od proizvodnih savetovanj-a i<br />
f~ndova, rukovodsta:ra preduzeca do radniCkog samoupravljanJa.<br />
-уес 194~. g~m~. Вor-s Kidтic је naglasio da drustveni<br />
dnost, doduse, J()S 1Z1SkuJu centra1d.zaciju sred&tava ali da<br />
lSto.vremeno treba "u okviru naseg privrednog jedinstva i re•<br />
alшh mg_u~o~ti pruЁti sto vi.se uslova za stvaralacku pri<br />
~re~u lШCJ.Jativu naSih republika i manjih administrativnih<br />
Јеd1шса" (Z I~I, 26; 1~, 247), i jos iste godine ponovio da se<br />
"kod ;~publika 1 ~arodn1h odbora pojavljuje opravdana temja<br />
~а .vec1m s.opstv:~шm sredstvima, za vecim mogucnostima inici<br />
Jat1vnog fmanS1JSkog manevrisanja i ostvarivanja sopstvenih<br />
zamisli" (ZD III, 145; IV, 399). .<br />
B~tna ~adrzina p:ihvacen~. ra~vojnog pravca Ьi1а је izg~adn~a.<br />
p~1v~edrюg s1s~e~a koJ1 Ь1 pri zagaranto:vanoj celov-<br />
tosti 1 J7dii~tv~osti Jugoslovenske pr.ivrede omogucavao<br />
de~okratsk1 ut1caJ neposrednih proizvodaca federalnom uredenJu<br />
m:z~V·E odg(Jvarajueu moe republika, 'ekOIIlom.sku samostalno~t<br />
1 mteresn':l povezanost preduzeca i socijalisticko ovla<br />
avanJe ek~nms~ .zakonitostima. Тај razvojni pravac doblo<br />
Је potvrdu 1 JaSШJl Vld prelaskom na radnicko i drustveno samoupravljanje.<br />
Od Ьitn.ng znacaja ~е Kidricev d01prinos u poёetku praktic<br />
og uv~denJa novog pnvrednog sistema. On је za nase uslove<br />
.lюnlkretl~vao Marxvu misao о robnoj proizvodnji u prelazno:n.<br />
P~~odu. 9rgan~~ciono, privredni sistem gradio је na 00.<br />
lucщu~oJ uloZI radnike klase pri dono8enju drиstveno-ekon·~mskrih<br />
~lu~a, kao 1 na povezanosti i samostalnosti priwed<br />
~lh. ;л-gашzасча. P:i tome ~е naglasavao da se radi "о socijalist~cko-de.mokratskim<br />
p~av;tma upravljanja nad sredstvima za<br />
pr~tzvodnJu, а ne о vracanJu natrag na privatnosvojinska prava<br />
(ZD IV, 409; 'V!-1, 1.56). А m~todoloski sistem gradio је na<br />
de~okrats~om _.plan1ranJu osnovn1h proporcija privrednog raz<br />
VOJa o~::ed1VanJ~ffi Stope akumulacije i fondova, sto је trebalo<br />
d~ pruz1 "mogucnost planskog stvaranja novcanih i materijalnth<br />
sreds~a~a ~~ onu k~pitalnu. i~gradnju koj~ је u datom momentu<br />
klJucna , "svod1 na mtmmum mogucnosti i elemente<br />
~efi~sobne eksploat~cije. unutar s~og radng naroda", "omogucuJe<br />
·... P:Xn ra~tak 1 porast ob1ma spolJne trgovine ... [i]<br />
usmeruJe taJ raZVItak u pravcu ekonomskog jacanja zemlje"<br />
(ZD IV, 428-429; VII, 175-176).<br />
Nu.zn~t ~obne proiz:rodnje i raz:rnene u !Jrelaznom period·u<br />
9d kap1ta~a u >komuru.zam Вocis Кidгic је obraz1agao time<br />
sto. rа~о~ш "st~pen nasih materijalnih proizvodnih snaga i<br />
obJekt~vnl . usloVl za organizaciju prometa jos ni izdaleka ne<br />
dozvolJavaJu neposredno planiranje tih pojedinacnih upotreb-
68 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, l, 1933-1941.<br />
nih vrednosti - ako hocemo da izbegnemo krupne · privredne<br />
poremecaje i slabo zadovoljavanje ljиdskih potreba, nego da<br />
је za pojedinaanи иpotrebnи vrednost neophodan metod posтednosti,<br />
trzisno ukljиcivanje trafuje i ponиde, tj. metod тоЪnе<br />
pтoizvodnje i razmene" (ZD IV, 422; VI, 170).<br />
U socija1istiCkoj a:obnoj proizvodnji k!oja se zasniva na<br />
drustveiюj svojini nad sredstvima za proizvodnjи, posrednи<br />
povezanost socijalistickdh r01bnih !Proizv'odaea dopunjuje !i ikvalit
70 BORIS КIDRIC, SABRANA DELA, I, 1933-1941;<br />
Vertikalna povezanos-: gra·na moze da dov.ede do monOipOlizacije,<br />
sto Ьi omogucilo monopolske ekstraprofite pojedinim<br />
granama na racurJ ckиgih grana i cele pivrede. Odbranи od te<br />
. opasnosti <strong>Boris</strong> Кidric је video i и иlozi komиne, и povezivanjи<br />
rad!nih kolektiva и komuni, kao aoocijaciji neposrednih<br />
proizvodaca.<br />
U ·takvim drustveno-ekoiilo:rnskiim odnosima i и toj povezanosti<br />
privrede <strong>Boris</strong> Kidric је video jamstvo za afirmacijи<br />
odlиcиjuceg иticaja radnicke ldase, kako и opstejиgoslovenskoj<br />
privredi tako li и republiikama, komunama d. predиzeCima. Takav<br />
иticaj је znacajno sredstvo za sprecavanje birokratizma ~<br />
bilo drzavnocentralistickog, nacionalistickopartikиlaristickog i1i<br />
lokalistickog .<br />
. Uvodenje !I'adг..icikih saveta nиZпо је izazvalo Ьit!Ile promene<br />
и sistemи planiranja. Sve dotle је delovanje radnickih saveta<br />
bilo jako okrnjeno, "zbog toga sto se njihov rad mogao kretati<br />
samo и uskim okvirima odozgo diktiranili osnovnih planova, planova<br />
koji sи bili, tako reci, iskljиoiva kompetencija drzavnog<br />
aparata" (ZD IV, 280; VII, 50). Za ostvarivanje novih samoиpravnih<br />
odnosa bilo је potrebno da se drzavno planiranje pretvori и<br />
drustveno. То pretvaranje teklo је и pravcu demokratizacije postupa.ka<br />
i metoda pri donosenjи plana, i predvidalo је dve kvalitativno<br />
nove kategorije planiranja: "drиstvene planove i samostalne<br />
planove privrednih organizacija i privrednih иdruzenja"<br />
pri сети se "drиstveni planovi ... bave samo osnovnim<br />
proporcijama ... koje odredиjи razvitak. materijalnih snaga i<br />
raspodelи nacionalnog dohotka" (ZD IV, 280; VII, 50).<br />
Demokratic.nost postupka pri dronooenjи .plana formalno је<br />
bila obezbedena obaveznim иcescem radnickih saveta i repи<br />
Ыickih skupstina u. diskusiji о nacrtи drиstvenih planova i javnom<br />
raspravom о njihovim nacrtima јоо pre ras.pravljanja и<br />
skнpstinama. Radr1i&o sa:moupravljanje iziskivalo је sve veee<br />
raspolaganje samih radnih kolektiva viskom proizvoda. Zato se<br />
"socijalistiCka drzava, koja na sadasnjem stepenи razvitka и<br />
odredenoj meri jos neizbezno fиngira и rukovodenjи privredom,<br />
pre svega, kao njen socijalisticki regиlator, stvarno javlja kao<br />
instrиment samih trudbenika, demokratski kontrolisan od strane<br />
radnih masa" (ZD IV, 285; VII, 54). Drzavno odredivanje<br />
privrednih procesa Ьilo је ograniceno na samo cetiri<br />
podrucja: na donosenje zakona i regulativnih propisa koji treba<br />
da znace samo pravnu formиlacijи i drzavnu sankcijи odnosa<br />
и proizvodnji; na odredivanje potrebnog rada i viska rada иz<br />
~aram.tovanje socijalistickog .na.Cela о jednakoj naknadi za jednak<br />
rad - svakome prema njegovom radи; na odredivanje<br />
kljиcne kapitalne izgradnje i na odredivanje osnovnih drustvenih<br />
fondova (ZD IV, 462-479; VII, 205-220).<br />
ј<br />
.ј<br />
Ј<br />
LEV MODIC, PREDGOVOR 71<br />
Samo.иp1·avni drus·tveno-ekonomski odnosi lroje је donosio<br />
novi privredni sistem za resavanje drustveno-ekonomskih pro<br />
Ьlema mo.gli su se ostvariti samo Ьitno izmenj enom иlogom<br />
planslrog elemenLa sistema. Razliika izmedu ranijeg planskog<br />
sistema (na temelju osnovnog plana i operativnih planova) i<br />
novog planskog sistema (na osnovu drustvenih i samostalnih<br />
planova) bila Ьi, ро Кidricevim recima, samo formalna, ako ne<br />
Ьi duboko :Posegla и proihl.em иpravljanja viskom rada .i njegove<br />
raspodele. Srazmerno mali deo viSka proizvoda kojim Ьi и<br />
ime socijalistiCke zajed.nice јоо иpravljala drzava i koji Ьi se<br />
potom smanj.ivao, trebalo Ьi da se koristi za investiranje и one<br />
grane indиstrije koje se u datim privrednim odnosima ne Ьi<br />
razvijale toliko brzo koliko је to potrebno socijalistiCkoj zajed..;.<br />
nlci; za opstedгastvene, odnosno drZзvne potrebe (odbrana,<br />
drzavni aparat itd.); za prosvetne, kulturne i socijalne fondove<br />
koji zajedno sa platnim fondom znace drustverЧ. standard radnih<br />
1judi. Zato је novi plaмki sistem morao odredivati samo<br />
osnovne proporcije, to jest obavezno minimalno iskoriscavanje<br />
proizvodnih kapaciteta; vrednosno i naturalno odredivanje<br />
kljucne kapitalne izgradnje; proseenu stopи akumиlacije- i<br />
drustvenih fondova.<br />
Меаи tim proporcijama, ро tadasnjim Kidricevim ocenama,<br />
osnovni planski instrument samoupravnog plamd.ranja jeste<br />
prosecna stopa akиmиlacije i drustvenih fondova. Stopama<br />
akиmиlacije i fondova drustveno se odredиje odnos izmedи<br />
potrebnog rada i viska rada, а time i po<strong>dela</strong> nacionalnog dohctka<br />
na dva oSIIJ.Ovna <strong>dela</strong>: na porl;roSIIli fo.nd radnЉ ljudi i na<br />
akиmulacijи i drustve!Ile fondove. Stopa aЮlmulacije i fondova<br />
1-azliCita је za razliCita podrucja drustveno-ekonomskih <strong>dela</strong>tnosti.<br />
Odredivanjem stope akиmиlacije i fondova, и kljиcnи<br />
izgradnjи planslci sи se usmeravala materijalna i novcana sredstva<br />
lroja Ьi se i·nace, ро logici robno-noveanili odnosa, prelivala<br />
и investicije za grane koje nisи najznacajnije za razvoj<br />
zernlje. Njima se и globalu odredivala i opsta poИti!ka cena i<br />
njihov nivo. А p('trSnim fondom i primenom 'nejedna1kih stopa<br />
akumulacije i drustvenih fondova obezbedivalo se, Ьа[' и<br />
glavnom, i nacelo socijalistickog ekvivalenta i sprecavale mogucnosti<br />
(i elementi) za eksploatacijи radnicke klase.<br />
Odredivanje stope a:kum.ulacije i fondova је usled deanokratskog<br />
postupk.a ·cku&tveni akt, mada ga vгSe predstavnici<br />
organa drzavne vlasti. Za sto pravilnije delovanje tih stopa<br />
potrebam. је, medutim, savestan i kvalifikovan rad strucnjaka<br />
koji treba da omogиci sto aиtomatskije obracиnavanje preko<br />
Narodne Ьam.ke. Ali, ро Ki.dricevim ·ree·ima, ne radi se о tome<br />
da se "Ьivse administrativno odredivanje pojedinih drzavnih<br />
organa sada nadomesti administrativnim naredivanjem Na-
72 БORIS КIDRIC, SAБRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
rodne banke ... U nasem sistemu banka ne moze Ьiti nista<br />
drugo do drustveno obracunsko mesto koje automatski primenjuje,<br />
bez sopstvenog odlucivanja, osrюvne proporcije drnstvenih<br />
plamova i odgovarajuce zakonske odredbe, i koje ne<br />
moze sprovuditi nikakvu samovolju nad neposrednim proizvodacima."<br />
(ZD IV, 498; VII, 269) Uparedb sa time <strong>Boris</strong><br />
Kidric је do kraja upozoravao da nije posredi samo strucni<br />
interes i strucni rad nego i politicko odlucivanje, svesno vodenje<br />
socijalistiCkih procesa, afirmacija interesa i samoupravnog<br />
polozaja radnog coveka.<br />
Јо8 i na samrtniakoj poS.telji, Baris Кi
7 4 BORIS КIDRIC, SABRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
svesnih snaga svakog naroda i svih naroda i narodnosti Jиgoslavije.<br />
Komиnisticka partija se sve vreme zalagala za jacanje<br />
OF i SocijalistiCkvg saveza radnog naroda, kao oblika za naj<br />
·sire иdrиzivanje i organizovano delovanje radnih ljиdi, и kojima<br />
dolazi do izrazaja kako njihova politicka inicijati.va tako<br />
i vodeca иloga radnicke klase, i kao organizacija и kojima se<br />
oЪlik:uje socijalistiCka svest masa.<br />
ВогЬа za socijalistiCki, narodni sadтzaj vlasti ne vidi se<br />
samo iz clana~ka i тaspr.ava <strong>Boris</strong>a Kidriea, kao jednog od vodecih<br />
politickih radnika и rokи narodnoosloЬodilacke ЬоrЬе i revolиcije<br />
i1i kao predsednika slo~enacke vlade odmah ро oslobodenju,<br />
nego i и njegovom celokupnom radи dok је n10sio<br />
glavnи i neposrednи odgovornost za vodenje ekonomske politike<br />
socijalisticke Jиgoslavije. U toj fиnkciji pokazivao је neverovatno<br />
visoke organizatorske sposobnosti, pozrtvovanost i<br />
predanost radи, silovitu energijи, kojom је bиkvalno plenio<br />
svoje saradnike i tako formirao, bez formalnog иniverzitetskog<br />
obrazovanja- јег za njega nije Ьilo ni иslova, ni vremenavisoko<br />
kompetentan tim mladih ekonomista koji sи sve do<br />
danas prisиtni и na8oj ekonomskoj misli.<br />
Vec 1946. godine, kada и socijalistickoj izgradnji privrede<br />
(osim sovjetske) nismo imali gotovo nikakvih iskиstava, iz specifienog<br />
politickog- риtа nase revolиcije on је dosao do zakljиcka<br />
о nи:lnosti specificnog риtа za izgradnju na8e privrede. Naglasavao<br />
је da drzavni aparat mora Ьiti orиde sirokih radnih<br />
masa za иpravljanje privredom. Zahtevao је brzo regrиtovanje<br />
privrednih kadrova iz radni~kih redova da se drzavni aparat<br />
ne Ьi odvajao od radnog naroda.<br />
Prilikom prip1·ema za dono5enje plana 1947. godine - dok<br />
;е jos bila nи:lna centralizacija materija1nih sredstava i raspolaganja<br />
njima - <strong>Boris</strong> Kidric se sиkoblo sa teorijom о nиznosti<br />
drzavnokapitalastickog razvoja nase zemlje, kao teorijom<br />
koia Ьi gиsila inicijativu masa i jacala drzawюbirokratske tezt1je<br />
pojedin.ih cinovnika i privrednih rukovodilaca. Povodom<br />
poveeavanja broja. cinovnika и drzavnom aparatu, on је upravo<br />
и tokи priprema i donosenja prvog Petogodisnjeg plana stalno<br />
naglasavao nиznost trajne borbe protiv Ьirokrati~a i tehnokratizma,<br />
centralizma i partikиlarizma. Dokazivao је da<br />
glavne slabosti i greske и privredi proizlaze и sиstini iz "potcenjivanja<br />
stvaralacke snage nasih radnih masa" i iz "Ьirokratskog<br />
gиsenja inicijative", za sta "kao argumenat koriste<br />
cak i planskи discipilnи" (ZD III, 173ff; V, 14ff).<br />
Kratak pogled na period pre Rezolиcije Informblroa оmоgисије<br />
nam da vec i prema objavljenim clancima <strong>Boris</strong>a Kidt·ica<br />
иtvrdimo izvestan kontinиitet и celom posleratnom гazvoju.<br />
Pri tome se radi о trajnom иveгenju da је izgradnja soci-<br />
LEV MODIC, PREDGOVOR 75<br />
jalizma stvaг radnih masa, а ne pгvenstveno stvaг dгzave i<br />
dгzavnog aparata: Iz toga proistice nиznost takve izgradnje<br />
1 vlasti и kojoj se izrazavajи politiCka volja, inicijativa i inteгesi<br />
radnih ljudi. Izgradnja socijal:izma ne znaci и prvom геdи<br />
jacanje privгedne moci drzave, nego иjedno mora znaciti oslobada~nje<br />
-radniбke<br />
1<br />
klase. Iz protivrecnooti izmedи kara,ktera<br />
narodne vlasti i karaktera drzavne svojine neprestano se гаdа<br />
! vlastodrzacki Ьirokratizam, ра је stoga potrebna trajna borba<br />
i protiv te opasnosti. .<br />
1<br />
Socijalisti&i razvoj JиgoslaViije pod vodstvom КРЈ zasnivao<br />
se na neprekidnoj politickoj aktivnosti narodn:ih masa, na<br />
иcvrscivanjи<br />
\<br />
i sirenjи privredne moci zemlje i na oblikovanju<br />
'<br />
пovih ~<br />
saznanja pusredstvom sta:Ine marksisticke analize ижоkа<br />
postignutih иspeha, а i slaЬosti koje se pojave. О politiC.koj<br />
aktivnosti masa и to vreme nisи svedocili samo izbori i sastanci<br />
i zborovanja, koji sи jednodиsno potvrdivali poliiiJkи partijskog<br />
i dr:lavnog vodstva, nego i mnoge radne aikcije, OIIIlladinsike<br />
i "fr
76 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
~~--=-~------------<br />
nити СККРЈ. Vec ranije sи sve veci znacaj i razlicite oblike<br />
doЬijala proizvodna savetovanja radnika, koja: sи Ьila иvedena<br />
7 8 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
stvima ~jиdskog dиha, to jest о njegovoj teZn.ji za raznolikoscи,<br />
"bez koJe ne Ьi bilo slobodnog ёоvеёјеg Ьiса".<br />
Delo <strong>Boris</strong>a Kidriбa svedoci da se и КРЈ sve vise иob1iёavalo<br />
иverenje da је pri razvojи socijalizma и sиstini posredi<br />
sиkob izmedи radniёke klase i birokratije ~ko toga k~ се raspolagati<br />
viSkom rada. Birokratija prikriva taj proЬlem time sto<br />
obraca paZn.jи samo а to kako se иpotreЬljava visak rada<br />
m~d~vsev~ s~stin~ radi о tme ko ra_;;po1aze njime. Zato је Bori~<br />
K1dr1c, сиn Је bll!l mogиcno (и pocetku 1951, pri prelaskи na<br />
nov finansij~ki i planski sistem), 'istakao Ьitnи rtш:liku izmedu<br />
starog i novog sistema planiranja, koja је и tome sto za razlikи<br />
od ~Бadasnjeg sistema, gde sav viSak raida, sem"platnog<br />
fonda_ k~Jl. P!e~s~avlj_a potreban rad, ide и drzavnи kasи, gde<br />
se obJedmJиJe 1 1z n]e ponovo raspodeljиje ... и novom planskom<br />
i finansijskom sistemи samo се mali deo viska rada ici<br />
~ ~rzavnи kasи, ili rиgim reёima, vecinom viska rada иpravlJaCe<br />
sama preduzeca, odnosno radni kolektivi" (ZD IV 265 ·<br />
VII, 34). . · ' '<br />
1z P
80 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933--1941.<br />
lјије, bez celovitog pregleda о tome koliko "resenje" slиzi zeljenom<br />
drиstvenom razvojи. Sa drиge strane, ista besperspektivnost<br />
pokazuje se и radи i recima onih koji ono sto tek mo-<br />
. ramo postici za krace ili dиze vreme, иzimajи kao vec dostignutu<br />
stvamost, sto ih ranije ili kasnije vodi и neplodno kritizerstvo.<br />
Prema ·tome, nije stvar svesnih snaga to da pre svega<br />
naglasavajи i brane postignиte иspehe, ma koliko to bilo znacajno<br />
za svest radnih masa, nego pre svega to da vode radne<br />
ljиde daljnjim иspesima. Zato је znacajno da svojи paznjи оЬrасаји<br />
osnovnim zadacima - а oni sи sve veca i bolja proizvodnja,<br />
а ne distriЬиcija; а pri tome је Ьitno da se рrоdиЬlјији<br />
socijalisti.cki drиstveni odnos.i koji se zasnivajи na vтednosti<br />
cove'ka i njegovo~ radnog doprmooa razvo]'и celog dl-иstva.<br />
Delo Bc~risa KidriCa. poik.azuje nam kako је on prilazio<br />
proЬleinima svog vremena. Vidim.o da se иvSk iznova иdиЬljivao<br />
и <strong>dela</strong> klasika marksizma, podroiЬno proveravao kako sи<br />
se s~anja Marxa, Engelsa i Lenjina primenjivala ili ~enjala<br />
и prakticnoj borbl radnicke klase (tako, na primer, ·и Pariskoj<br />
komuni, ра i и socijaldemokratskom iИ staljinistiCkom<br />
revizionizmu) i, posebno, na revolиcionarnom pиtu radnicke<br />
klase Jugoslavije. Na toj sirokoj osnovi on је sa naиcnom temeljitoscи<br />
analizirao konkretan polozaj и datom trenиtku i mogиcnooti<br />
za daljnju izw-adn1u socijalizma. Као dobar poznavalac<br />
marksizma i odlican dijalekticar, <strong>Boris</strong> Kidric је pri<br />
idejnom razjasnjavanjи proЬlema svog vremena odigrao neprocenjivo<br />
z;nacajnu иlogu.<br />
MarlksiiZэ:m kao naиka о menjanjи sve!Ja i kao politi&a<br />
teorija о osJ.cЉodcг.ju radnog ooveka z;nacio mи је nиZ1lи teorijsku<br />
osnovи svake sawemene revolucionarne pr.a!kse. Odnos<br />
izmedи teorije i prakse nije tako jednostavan da Ьismo, kada<br />
smo jednom takvu teorijи prihvatili kao pravilnи, mogli odmah<br />
prema njoj pravolinijski voditi i praksи. Praksa na svoj nacin<br />
potvrdиje opstu pravilnost teorije time sto, s obzirom na stupanj<br />
razvoja materijalnih snaga i na svest ljиdi, и konkretnoj<br />
akciji modifikиje pojedina teorijska saznanja. Opste zakonitosti<br />
realizuju se razliCitim putevima. Kada је Вoris Kidric pozivao<br />
jugoolovenske ekonomiste (go~or na njihovom. Kong-resи<br />
12. aprila 1952) da исе iz Marxovih <strong>dela</strong>, on је istovremeno<br />
naglasio da se ne radi о tome da и njima traze recepete, nego<br />
о tome da se proZJ:nи Marxovim dиhom, da иsvoje Marxov<br />
ntetod i da ga primenjuju pri novim dbjekrtivnim datostima;<br />
kako и nasoj privredi i nasem drиstvenom Zivotu, tako i и<br />
proиcavanjи drиstvenog i ekonomskog razvoja ostalog sveta.<br />
LEV MODIC, PREDGOVOR 81<br />
Ma!I"ksisticka dijalek:tika је и idejnom delovanju КРЈ imala<br />
vec dиgu tradicijи. U politiCkoj praksi Partije, ona је vodila<br />
saznanjи о povezanosti proЬlema socijalnog, nacionalnog<br />
i politi.ckog osl01Ьodenja radnih ljиdi i time istinskom ostvarivanj!l<br />
narodnog fronta pod vodstvom KomиnistiCke partije<br />
vec и predratnoj Jиgoslaviji.<br />
'<br />
Uzor stvaralacke primene maгksistiOke dijalekti'ke- jeste<br />
proZimanje borbe za nacionalno oslobodenje sa socijalistiCkom<br />
revolиcijom i izgradnjom narodne vlasti и to~ narodnooslobodilaCke<br />
borbe. Isto tako, nedogmatsko misljenje vodilo је<br />
tome da ро osloЬodenju ne prihvatimo s•hemu о dvema etapama<br />
revolиe1je, nego smo odmah_ poeeli graditi socijalistic~e<br />
privred!Ile temelje kako konfiskacijom svojine okupatorskih<br />
saradnika tako i obnovom i zacecima indиstrijalizacije zemlje.<br />
Svemи tom zblvanjи је и redovima КРЈ Ьitno doprinosio<br />
<strong>Boris</strong> Kidric.<br />
Na prelaskи и socijalisticko samoиpravno drustvo dijalektika<br />
se kod Kidrica u potpиnosti izrazila pre svega и analizi<br />
ekonomskih kategorija i zakonitosti, njihovog preobrazaja<br />
posle socijalistiCke revolиcije koja иkida protivreCn.ost izmedu<br />
drustvene proizvodnje i pr-ivatnog prisvajanja, i kada и<br />
procesи socijalistiCke izgradnje nastaje nova opasnost: birokratsko<br />
otudenje viska rada i vladavina birokratije, kao sile<br />
nAJd radni&om klasom i celim druStvom. Problem nije posmatrao<br />
izolovano, nego и svestranoj povezanosti sa celokupnim<br />
dгustvenim procesom, prilazio mu је kao Q_imom sastav ..<br />
nom delu razvoja drustvenih odnosa. Tako vec sam pojam<br />
"socijalisticko ovladavanje zakonom vrednosti" ne ogranicava<br />
samo na drzavne i administrativne mere koje spreeavajи anarhicno<br />
delovanje zakona vrednosti, pisao је avgusta 1951. -и<br />
raspravi "0 nacrtima .novih privrednih zakona", nego njime<br />
obuhvatamo i ckиstvene odnose.<br />
Usmeravanje socijalistickog razvoja Вoris К!idric је shvatao<br />
-kao akciju koja izlazi iz trajne analize od!Ilosa, anaИze koja<br />
се polkazati gde i kako se razvijaju snage koje dеlији и pravcu<br />
socijalistickog razvoja, а gde i kako sile sиprotne takvom razvoju.<br />
Rec је naime, о vremenи kada razvijamo samoиpravljanje<br />
и иslovima "gde imamo, pored cisto socijalistiCkih ·formi<br />
i odnosa, pored cisto socijalisticke sadrZine, jos i robnи proi.Zvodnjи<br />
kao ostatak proslosti, gde imamo elemente drzavnog<br />
kapitalizma itq." (ZD IV, 247; VI, 213).<br />
Svaka stvall'na analiza moca voditi raeuna о razlici izmedu<br />
mog.иenosti i nиZпoэti. Ostro је odbacivao shvatanje da<br />
је drZ.avni kapitaliz;am u nerazvijenim zemljama nиZ.an pri<br />
prelaskи и socijalizam. "СК nase Partije, medиtim, pravilno<br />
је ocenio da drzavnokapitalistiCke forme nemajи и na8im иslo-
82 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
vima obnove privrede nikakvog veceg 21nacaja i zato ih је s~svim.<br />
odbacio vec 1945. godine" (ZD III, 354; V, 181). Ako Је<br />
Engels u slucaju eventualne pobede radniCke revolucije u zaostaloj<br />
zemlji predvidao moguenost tragienog po~aza zbog kontrarevolucije<br />
ili mogucnost uvodenja novog oblilka eksploa~cije<br />
zЬog preva7Jidenih ekonomskih temelja, .t:o u savrememm<br />
uslovima kada materijalna ba:za moze relat1vno brzo da se<br />
ra:zvija, zrije vise numo, na:glasio је Во~ ~dric .. ~remc; tome!<br />
dugotrajan period administrativnog socxJalizma D!l]e nuzan, ~<br />
је moguean. U _takvoj s~tuac~ji gtov~ ~а sve ~a~i d svest)<br />
masa. i revolucюna:rne cv,rstшe 1 politike sub]ektivnih snaga<br />
(ZD IV, 207f; VI, 179f). . .<br />
Ne sme se potcenjivati ni odnos Шnedu UZII'oika 1 posledlce<br />
u drustvenim pojavama. Cesto izrazeno miSljenje da staljinizam<br />
izvire iz svojstava Sta.lj:move lienosti, ~. ~ Кidтd.c<br />
је odЬacivao kao zamenu posledke. uzrok:~. N1~e licn~~ rodila<br />
staljinizam, nego је interes birokrati]e rodio, stalJШlzam<br />
i kult licnosti (kao ~о је taj sistem nazv~ _kasnij~~· Razume<br />
se da је ovaj opet uticao povratno na moc bп-oik:ratl]e.<br />
Arnal!ize ckustvenog zblvanja vode · do pogre5nih rezultata<br />
kada zamenjuju pojavu i sustinu. :&ris Кidтd.c se odlueno suprotstavljao<br />
svim onim shvatanjima koja su pojave Ьirokratizma<br />
kod nas pripisivala vec samom postojanju drzave i zato<br />
nihilisticki negirala i one funkcije drzave i drzavnog aparata<br />
koje su jos bile neophodne. "Ima neprijateljskih tendencija<br />
koje Ьi htele borbu protiv birokratizma da izopace u tom<br />
smislu da se ona pretvori u borbu protiv autoriteta drzavnog<br />
aparata uopste. Medutim, taj n~ ј~ drza~ ~parat jos i te<br />
kako potreban, ne samo za suzblJan]e svako]~ k~ntr~revolucionarnih<br />
elemenata nego i za norma1no funkcюmsan]e novog<br />
privrednog sistema. Njegova se uloga, naravno, u mnogo<br />
cemu izmenila ... i jos се se dalje menjati." (ZD IV, 360-361;<br />
VII, 122) Birokratizam kao sistem oblikuje se u borbl za raspolaganje<br />
viSkom rada. oV oV<br />
oV -<br />
0 0 0<br />
Znaeajno mesto u Кidr1cevom prakticnom 1 publicistiCk
84 BORIS КIDRIC, SA.ВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
ma. <strong>Boris</strong> Кidric је и diskиsij~ о N~~rtu novog и~tа~о~ zakona<br />
energicno istupio protiv onih ko~1 ~и zanem;:nv~ ~] ~adrzaj<br />
· delegatskog sistema i . ~VU ~azn]и posvec!vali pltan]и v О<br />
posredniiri ili neposrednim 1zbor1ma. za. ta veca. "Pre ~о sto<br />
је mogucno dati jasan od~vo: .na p1tan]e .de~egatsk;og s1stema<br />
i njegovog odnosa s posrednim ili ·neposre~ ~bo~un pra;vom!<br />
treba, dakle, jasnije ista6i иlogu samoиpr~vnih ]e:rom~a•. а t1me 1<br />
narodnih odbora, и novom privrednom sшtemи 1 da1Jn]em razvitku<br />
socijalisticke demokrartije.".(Z~ ~V, 477; ~!·.~18) U postojecim<br />
иslovima· skupstine ne sme]и b1ti "federaci]e komuna, n~go<br />
morajи predstavljati drustvo. "Iz t9~~ pak, slede d~e ~tvan:<br />
s jedne strane, treba se jasno odlиc1ti za delegatski ~~stem,<br />
posto је on odraz socijalistiCko-demo~atske ~endenCI]e _da<br />
drиstveno odredivanje Ьиdе zaista drustven~ •. t]. da s~ po]edini<br />
sastavni delovi drustveno sto neposredni]e povezu]и, odnosno<br />
sto је vise mogucno и okviru najnizih samoиpr~vnih<br />
jedinica, а, s druge strane, zЬо: dele~ata ... p~edstavl]~.:.<br />
skupstinи ... koja kao predstavn~ dru.stv~~e celine о~иси]е<br />
0 svim za drustvo Ьitnim i osnovn1m pltan]Ima kako pnvrednog<br />
tako i neprivrednog karaktera." (ZD IV, 478; VII,<br />
218-219} . . . . v • •<br />
Pri takvom opredeljen]и, za Bol"iiВa Кi~1~ Је po~ezJ.v~nje<br />
.nacela delegatskog sistema i neposrednih 1zbora Ьilo Pl:<br />
tanje Oisto tehniCke priтode. Predvidao је da се se dele~a~~~<br />
sistem jos razviti jaeanjem opstine kao "komиn~e asoci]~
86 BORIS К.IDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
laganjem dok.azivao Вoris Kidric, nagla8avao је da su za uvodenje<br />
i razvoj samoupravljanja odlucujuce politicka volja i<br />
zreld3Jt koje је radnicka k1asa vee pokazala; da se pr.i tome<br />
ne radi samo о prostom zbiru sposobnosti pojedinaca, nego<br />
о njihovoj organizovanoj svesti i delovanju; da је samoupravljanje<br />
i najbolja skola radnih ljudi, jer stavlja radnog coveka<br />
u polozaj koji ga podstice na stalno obrazovanje. Nov polozaj<br />
radnog coveka ne zahteva vise od njega samo inicijativu pri<br />
ispunjavarnju zadataka nego takode, i pre svega, inicijativu<br />
pri postavljanju zadataka, pri oblikovanju programa. Teza da<br />
radnike treba najpre vaspitati i obrazovati za samoupravljanje,<br />
ра im tek onda dati pravo odlucivanja izrazava ono nepoverenje<br />
prema radniCkoj klasi koje је karakteristicno za Ьirokratsko--tehnokratske<br />
stro\kture. Us.pesam. mme biti samo jedan<br />
put: istovremeno sa razvijanjem socijalistickog samoupravljanja<br />
treba uCimti sve sto se moze za svestrano razvijarnje socijalistioke<br />
svesti i produЬljivanje manja radniбke klase. Вoris<br />
Kidrric se zalagao i za takvo skolsko i van5ko1эlro ekonomsko<br />
vaspitaJnje sveg stanovmstva koje се polaziti od saznanja<br />
da је ekonomsko vaspitanje postalo za coveka isto takva<br />
nuZilost kao i pismenost.<br />
Uvodenjem i ucvrscivanjem samoupravljanja radnih ljudi<br />
post_~yilo se pitanje о polozaju i ulozi KomUi!iistiOke paгtije,<br />
sindi1k:ata i Narodnog fronta,. odnosno Socijalistickog saveza<br />
radnog naroda. Odgove>ri politiбkog vo&tva Ju-goslaVije, и<br />
cijem је formulisanju ucestvovao i <strong>Boris</strong> Кidric, vide se iz<br />
njegovog <strong>dela</strong>. Pre svega, naglasavao је, radi se о јаоој, intenzivnijoj<br />
afl.rmaciji dтиstveno-politiakih · orgam.izacija na idejno<br />
-politickom pбdrиcju, о tоще da је porasla njihova uloga pri<br />
obrazovanju socijalistiCke svesti masa. А iz toga ne proizlazi<br />
samo potreЬa za produЬljenim idejno-vaspitnim · delovanjem,<br />
nego pre svega potreba za odlucnom borbom za istinsku vlast<br />
radnicke iklase, za razvoj nauke i za oЬrazovarnje masa. Pri<br />
tame Ko:munisti&a partija moca samosta1no foгmirati svoje<br />
stavove о svim Ьitnim drиstven•im proЬlemima i trиditi se da<br />
ih prihvate ј ostvarиju rad.ni ljиdi и svakodnevnom radи svojim<br />
odlucivanjem. Nije stvar sindikata to da и ime radnicke<br />
k1ase nepoвredno иcestvuje u priw-edrnom i tehrnickom vodenjи<br />
preduzeca, nego је njihov zadatak da razvijanjem svesti ra·dnih<br />
kolekbl.va и skladu- sa zajednioldm interesima, kao i organizovanjem<br />
i osposoЬljavanjem radnika postignи da ovi koriste<br />
svoja samoupravna prava i da pri tome savladuju smetnje<br />
na koje се jos dиgo nailaziti. I иloga Narodnog fronta, kao<br />
masovne organizacije graditelja socijalizma, istow-emeno је· politicko-vaspitna<br />
i akciona u nastojanjи da se ostvari istinska<br />
vlast radnih ljиdi, da se ucvrste narodni odbori и duhи decen-<br />
·':<br />
LEV MODIC, PREDGOVOR 87<br />
tralizacije i debirokratizacije. А 1952. godine, kada su se intenzivnije<br />
razvijale komune, kao asocijacije proizvodaca na temelju<br />
samo11pravljanja, teZiSte zadataka Narodnog fu-onta. Кidric<br />
је video u brizi za njihov razvoj.<br />
Celokupno Кi.dricevl() delovarnje proZetO је sЭ2Jilanjem о neraskidivoj<br />
povezanosti socijalМ.icke akcije i socijalistioke svesti.<br />
·<br />
Usred zalaganja za izgradnju drиstveno-ekonomskog sistema<br />
na temelju drustvenog samoupravljanja, 11. aprila 1953,<br />
zavrSio se Zivot <strong>Boris</strong>a. Кidriea. Ali, oвtalo је njegovo delo, delo<br />
prodornog marksistiCkog mislioca, politicara i organizatora.
PREDGOVORIZDAVACA<br />
Pro§le sи gotovo tri decenije otkako је zapoceto ироrеd:ю<br />
objavljivanje pr!Vog, nepotpиnog izd.anja Sabranih <strong>dela</strong> <strong>Boris</strong>a<br />
Kidrica na slovena.Okom i svpskohrvatskom jeziku. Cankarjeva<br />
zalozba iz LjиЬljane objavila је izdanje na slovenackom jezikи\<br />
а izdavaako predиzece Kultura iz Beograda objavilo је izdanje<br />
na. srpskohrvatskom jezikи 2 • UIOupno је bilo objavljeno 227 radova,<br />
koji sи preиzeti iz 33 razlicita izvora. (casopisa, novina<br />
i 1mjiga) u kojima su prvobltno bild Stampani. Cetvrtu knjigu,<br />
Zbrano delo, Govori, clanki .in razpralve 1949-1952, str. 516,<br />
sa predgovorom Leva Modica, "ОЬ cetrti knjdgi zbranih del<br />
<strong>Boris</strong>a Kidrica", str. 7-48, objavila је samo Cankarjeva zaloZЬa<br />
1976. godine, sa 45 aиtorovih radova, prv.obltno pиЬlikovanih<br />
и jedanaest razliCitih izdanja n10vina, casopisa i knjiga.<br />
Posle intenzivnijih istrazivanja niza fondova jиgoslovenskih<br />
мhiva pronadeno је i nekoliko znacajnijih radova <strong>Boris</strong>a<br />
Kidrica· koji nisи Ьili poZn.ati priredivacima prvog izdanja Sabranih<br />
<strong>dela</strong>. Polazeci od potrebe da se de}o <strong>Boris</strong>a Kidrica objavi<br />
и celosti, Institut za medиnarodni radniOki pokret, iz Beograda,<br />
sacinio је program istraZivanja i pri.preme za stampи<br />
potpUJlijeg izdanja aиtorovih sabranih <strong>dela</strong> za ciju rea1izaciju<br />
је Fond Predsednistva Centralnog komiteta SKJ za izdavackи<br />
<strong>dela</strong>tnost i naиcnoistrazivaCki rad odobrio potrebna sredstva.<br />
Prema tom projektи bilo је predvideno da se и novo izdanje<br />
Sabranih <strong>dela</strong> Вorisa Kidrdca preиzmи, bez promena, ranije<br />
objavljene cetiri knjige, а и tri poslednja toma Ьili Ьi sabrani<br />
rukopisi nastali и istom periodи (1935-1953), sa napomenama<br />
i 'ObjaSпjenjima pripremljendm и Lnstitиtu za medиnarodni<br />
radnieki pokret, pri сеmи Ьi poslednja knjiga obиhvatala izbor<br />
hronoloSki rasporedenih delova zapisnika sa izlaganjima Во-<br />
1<br />
<strong>Boris</strong> Кidric, Zbтano delo. Clanki in razprave 1.033-1943, I. knjiga,<br />
1958, str. 425; Govori, clanki in razprave 1944-1946, П. knjiga, 1959,<br />
str. 458; Govori, clanki in razprave 1946-1948, III. knjiga, 1960, str. 523.<br />
2<br />
<strong>Boris</strong> Кidric, Sabтana <strong>dela</strong>, I knjiga, Clanci i rasprave 1933-1943,<br />
str. 411, 1959; П knjiga, Clanci i rasprave 1944-1946, str. 467, 1959; III<br />
knjiga, Clanci i rasprave 1946-1948, str. 493, 1960.<br />
1<br />
1<br />
.!<br />
\<br />
:1<br />
11<br />
::<br />
;/<br />
ј<br />
1<br />
1<br />
·1<br />
PREDGOVOR IZDAVACA 89<br />
risa · Kidrica na sednicama Prdvrednog saveta Vlade FNRJ i<br />
drugih organa od 1946. do 1952. godine.<br />
IzdavaCki <strong>centar</strong> Komиnist prihvatio је 1979. godine, prema<br />
dogovoru sa Institutom za medиnarodni тadniCki pokret,<br />
da ро zavrsetkи projeiOta koji је иtvrdila Redakcija za pripremи<br />
izdanja objaiVi Sabrana <strong>dela</strong> <strong>Boris</strong>a Kidrica, а Fond<br />
Predsednistva CKSKJ za izdavackи <strong>dela</strong>tnost i naиcnoistrazivacki<br />
rad odobrio mи је za to finansijskи pomoc.<br />
Polovinom 1981. godine Izdavacki <strong>centar</strong> Komиnist zapoceo<br />
је pripremи za stampи tekstova sadrzanih ~и cetiri knjige<br />
prethodnog izdanja, а krajem iste godine doblo је od Institиta<br />
za medиnarodni radniCki pokret ru1ropise pete, seste i sedme<br />
knjige koje је pripremala grupa riaибnih radnika, odnosno<br />
sar-adnika Instituta za medunarodni radniCki pokiret. U okvirи<br />
strucne grиpe saradnika Instituta za medиnarodni radnicki<br />
pokret, kojom је rukovodio Pиtnik Dajic, istrazivanje arhivske<br />
grade и Arhivu CKSKJ obavila је Mirjana Pav1ovic, а prvu<br />
redakcijи tekstOIVa obavi}i sи: Caslav Ocic, Ivan Vиjacic, Kadifka<br />
Erbeznik, Ceda Males i Mirjana Pavlovic. Napomene sи<br />
pisali: Mirjana Pavlovic, Kadifka Erbemik, Caslav Ocic, Ivan<br />
Vиjacic i Rada Milosevic. Deo tih napomena preиzet је и ovom<br />
izdanjи.<br />
Sreditюm janиara 1982. godine, na zajedniCkom sastanku<br />
clanova tad.asnje Redakcije za pripremи Sabranih <strong>dela</strong> Bor,isa<br />
Kidrica, predstaV!Ilika Institиta za medиnarodni radnicki pokret<br />
i Izdava&og centra <strong>Komunist</strong>, prihvaceni sи predlozi izdavaca<br />
da se prvobltna koncepcija izd.anja izmeni i uskladi sa<br />
savremenim izdavaCkim standardima i kriterijиmima naиcno<br />
-kriticke pripreme ovakvih izdanja. Tako је odlиceno da se<br />
ispraiVe brojni propusti и prvom izdanjи iz 1958-1960. godine;<br />
da se sacine Ьiografske beleske za licnosti koje aиtor pominje,<br />
ali i napomene, komentari i obja8njenja иz sve aиtorove radove,<br />
а ne samo иz one koje sи pripremali saradnici Itistitиta<br />
za medиnarodni radniaki pokret; da se svi tekstovi, bez obzira<br />
kada sи pronadeni, rasporede prema vremenи nastanka, odnosno<br />
prvoЬitnog objavljivanja; da se izvrsi redakcija napisanih<br />
napomena; da se razdvoje aиtorizovani tekstovi od onih<br />
koji sи sacuvani и oblikи teza, zabelezaka, zapisnika, stenograma<br />
itd. i da se obave dopиnska .istrazivanja и Arhivu CKSKJ,<br />
Arhivи Jиgoslavije, Istorijskom arhivu CKSK Slovenije, Arhivu<br />
Instituta za istorijи radni&og pokreta, и LjиЬljani, Arhivи<br />
SR Slovenije, arhivi RepиЬlicke konferencije SSRN Slo- ·<br />
venije i dr. Posle ovog sastanka, pokrenиta је i inicijativa da<br />
se imenиje Odbor Predsednistva CKSKJ za objavljivanje Sa~<br />
bra'Т!Jih <strong>dela</strong> <strong>Boris</strong>a Kidrica, sto је i ucinjeno 16. maja 1984.<br />
godine.
1<br />
90 BORIS KIDRIC, SABRANA DELA. I, 1933-1941.<br />
Odbor P.redsednistva CKSKJ za objavlj.ivanje Sabranih<br />
<strong>dela</strong> <strong>Boris</strong>a Кidrica, sa Sergejom Kraigher-om na celu, imenoyao<br />
је, 10. jula 1984. godine, na svom prvom sastanku, Redakoijи<br />
Sabranih .delд .Вorisa K~drica i u ~elos~i I:ihvatio koncepciju<br />
novog 1zdanзa Sabramh delд Borasa K1dr1ca.<br />
Izdavac је organizovao dodatna istrazivanja arhivske i<br />
druge grade, pisanje napomena i sredivanje rukopisa do polovine<br />
jula 1982. godine. Angazovao је ren~m~t;,ane naucn: radnike..J.strazivace,<br />
afirmisane poznavaoce K1dr1cevog <strong>dela</strong> 1 drustveno-politiCkih<br />
i ekonomskih prilika u kojima је autor Ziveo<br />
i radio. -<br />
Savestan i sistematski rad ovih radnika omogucio је definitivno<br />
• oЬlikovanje ovog nat.icno-'kritiCkag izdanja kojim se<br />
najzad javnosti predaju radovi <strong>Boris</strong>a Kidrica, nastali od 1932,<br />
do 1953. godine, od kojih se oko tr.i stotiz:e a;bjavlju~иv p~i .:Put,<br />
sa svim neophodnim napomenama, beleSkama, ob]asnзen]l:ma<br />
i komentarima. Razume se, ne smeju se zanemariti ni doprinos<br />
priredivaca prvog izdanja, niti rezultati rada saradnika Institиta<br />
za medunarodn.i radnicki pokret koji su u odredenoj srazmeri<br />
ugradeni i и ovo izdanje ..<br />
Sedam knjiga ovog izdanja sadrzi иkupno 558 tekstova,<br />
od kojih је 326 Ш ranije .objavljeno Ш preds~avljaju. c~~vite<br />
origina1ne autorove rиkoplSe ref~:ata, g~ora, 1zlaganзa 1 .IZVestaja.<br />
U drugom delu svake kn]lge uvrstena su 232 prlloga:<br />
rиkopisi za koje је иtvrdeno da ih је <strong>Boris</strong> Kidric pisao zajedno<br />
sa dтugim autorima, nepotpuni Ш nezavrseni rи~opisi,<br />
predavanja, beleske, teze, stenogrami, zapisnioi, zabelezena izlaganja<br />
i novinski izve8taji. U izdanje је uvrsten i veliki broj<br />
okruznica, naredbl, proglasa i sl. za koje је nepobltno utvrdeno<br />
da ih је autor ne samo potpis.ivao nego i pisao, najcesce u<br />
fиnkciji sekretara Izv.rsnog odbora Osvobodilne fronte~ Time<br />
se upotpunjuje slika о tome do koje је mere Kidтic svu svoju<br />
energiju i ljudske i intelektualne mogucnosti i sposobnosti posvetio<br />
revolиcionarnom delovanjи i bolje se i potpunije razиmejи<br />
proЬlemi, stavovi i teze koje autor iznosi и tekstovima<br />
stampanim и prvom delи knjige.<br />
Izdavac duguje zahvalnost brojnim saradnicima, zatim<br />
Redakciji za pripremи izdanja, u cijem sastavu su radili: Kiro<br />
Gligorov, predsednik, Vlajko Begovic, Zvone Dragan, Svetozar<br />
Durиtov.ic, Vojin Gиzina, Sergej Kraigher, Jakov Sirotkovic. i<br />
Cedomir Strbac, clanovima Odbora Predsednistva CKSKJ za<br />
objavljivanje Sabranih delд <strong>Boris</strong>a К.idrica i njegovom predsedniku<br />
Sergeju Kraigheru, clanovima nove reda:kcije i svima<br />
onima koji sи d·oprineli pripremi za stampu Sabranih <strong>dela</strong> <strong>Boris</strong>a<br />
Kidrica.<br />
{<br />
1<br />
' ј<br />
1<br />
1<br />
1<br />
i;<br />
. PREDGOVOR IZDAVACA 91<br />
Najveci deo prve knjige pri.i-edio је Fl'ance Filipic, saradnik<br />
Instituta za istoriju radniCkog pokreta. Dostav.io nam је do<br />
sada nepomate, odnosno neobjavljivane tekstove, nastale od<br />
jeseni 1932. do maja 1941, napisao је i _najveci deo strucnih<br />
napomena, odnosno belezaka i objasnjenja, stampanih u prvoj<br />
knjizi, а sa Lilij anom Trampuz sacinio ј е predmetn.i registar<br />
prve knjige. Drugi deo napomena u prvoj knjizi pisali sи dr<br />
Janko Prunk i Drasko Grblc. Dr Janko Prиnk prikupio је i<br />
oko 80_ fotografija objavljenih u ovom izdanjи.<br />
Drugи i trecи .kiljigu, koje sadrze Kidriceve radove nastale<br />
u periodu od maja 1941. do kraja 1943. i od pocetka 1944. do<br />
9. maja 1945, priтedio је prof. dт Tone Ferenc. Pronasao је,<br />
odnosno prikupio devedeset devet novih tekstova i napisao<br />
najveci deo od uJmlpno 1067 objavljenih strucnih napomena,<br />
sacinio је predmetne l'egistre i; zajedno sa drom Jankom Prunkom,<br />
napravio izbor fotografija objavljenih u drugoj i trecoj<br />
~~ -<br />
Cetvrtи, реtи, sestи i sedmи knjigи priredШ sи mr Jerca<br />
Vodиsek-Staric i DraSko Grblc; mi" Jerca Vodиsek-Staric istrazivala<br />
је gradи sedam fondova u cetiri arhiva i иspela da<br />
pronade niz do sada neobjavljivanih autorovih tekstova, referata,<br />
stenograma, govora i izlaganja na pojedinim skиpovima,<br />
sto је omogucilo potpuniji uvid u duЬlje sagledavanje autorovih<br />
stavova i <strong>dela</strong>tnosti u prelomnom periodu nase revolucije.<br />
Dr Svetislav Tabocosi sacinio је najveci deo struбnih napomena<br />
i objasnjenja ekonomskih ppjmova i kategorija u Vf:!Zi<br />
sa razvojem privrednog sistema u Jиgoslaviji. Ostale napomene<br />
napisali su Drasko Grblc i mr Jerca Vodиsek-Staric, koja је<br />
ulozila veliki trud u izradu predmetnih registara poslednje<br />
cetiri knjige i konacno oЬlikovanje predmetnog registra za svih<br />
sedam knjiga.<br />
Prilikom konacnog oЬlikovanja registara izdavacu su pomogle<br />
Lilijana Trampиz i mr Vida Dezelak-Baric, saradnice<br />
Instituta za istoriju radniCkog pokreta u LjиЬljani.<br />
Izdavac duguje zahvalnost i drи Enesи Mllakи i Doki Tripkovicи,<br />
saradnicima Instituta za sawemenи istorijи и Beogradu,<br />
za pomoe u dodatnim istrazivanjima, utvrdivanju izvesnog<br />
broja podataka i pisanju pojedin.ih napomena i belezaka.<br />
Stevan Kragиjevic је prikupio oko stotinu fotografija<br />
<strong>Boris</strong>a Kidrica, ciji se originali nalaze u foto-dokиmentaciji Politike,<br />
Tanjuga, Borbe i Миzеја revolucije, и Beogradu. Milos<br />
Stamovatic, jedan od saradnika <strong>Boris</strong>a Kic;Irica, иstиpio nam<br />
је skripta aиtorovih predavanja na Visem ekonomskom kursи<br />
Privrednog saveta Vlade FNRJ, sa zabelezenim datumima odrzavanja<br />
pojedinih predavanja, sto nam је pomoglo prilikom<br />
sredivanja tog <strong>dela</strong> arhivske grade, i rukopis "Osnovi planske
92 BORIS КIDMC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
metodologije FNRJ", koji је bio celovitiji od materijala sacиvanog<br />
и dostupnim arblvskim fondovima.<br />
. Velikи pomoc prilikom istrazivanja, prikиpljanja grade i<br />
proveravanja podatak:a i fotokopiranja dokiumenat,. prиzili sи<br />
nam radnici Arblva Centralnog komiteta SK~, и Beogradu,<br />
Istorijskog arblva Centralnog komiteta SK Slovenije, и Ljub~<br />
ljani, Arhiva Instituta za istorijи radniCkog pokreta, и Ljиbljani;<br />
Arhiva SR Slovenije, и LjиЬljani, arhive RepиЬlicke<br />
konferencije SSRN Slovenije, u LjиЬljani, Arblva Jиgoslavije,<br />
и Beogradи, Istorijskog arhiva Lји.Ыјаnе i Arhiva Srblje, и<br />
Beogradu.<br />
Najzad, veliku pomoc pri1ikom prikиpljanja tekstova, иtvrdivanja<br />
i proveravanja podataka iz- brojnih prirucnika; knjiga,<br />
casopisa i novina prиzili su nam radnici Univerzitetske Ьiblioteke<br />
"Svetozar Markovic", BiЬlioteke Instituta za savremenи<br />
istoriju, Narodne Ьiblioteke Srblje i Ьiblioteke Pravnog fakulteta,<br />
и Beogradи, te Narodne i иniverzitetske Ьiblioteke, и Ljи<br />
Ьljani, i Jugoslavenskog leksikografskog zavoda "Miroslav Krleza",<br />
и Zagrebи. ·<br />
i<br />
Ј<br />
1<br />
1<br />
1<br />
1<br />
1<br />
BORIS KIDRIC<br />
SABRANA DELA 1<br />
1<br />
1<br />
1<br />
\<br />
1<br />
!<br />
1<br />
i<br />
\1
PREDGOVOR PRVOJ KNJIZI<br />
Prva knjiga Sabranih <strong>dela</strong> <strong>Boris</strong>a Кidrica sadrzi radove<br />
koji su nastali od jeseni 1932. do aprila 1941. godine.<br />
U prvom delu knjige objavljeno је osamnaest tekstova, od<br />
kojih је jedanaest bilo objavljeno u prvom izdanju, а sedam је<br />
pronasao France Filipic u Arblvu Centralnog komiteta Saveza<br />
komunista Jugoslavije, u Beogradu, u Istorijskom arblvu Centralnog<br />
komiteta Saveza komunista Slovenije, u LjuЬljani, i u<br />
brosuri Мladim ljudem, stampanoj u Becu 1935. godine.<br />
Drugi deo knjige obuhvata sest priloga, od kojih је pet<br />
pronasao France Filipic u Arblvu CKSKJ, а jedan је preuzet<br />
iz zbornika Peta zemaljska konferencija КРЈ (19-23. oktobar<br />
1940).<br />
Neophodne napomene о pojedinim rukopisima, clancima,<br />
referatima, govorima, izlaganjima itd., о njihovom prethodnom<br />
objavljivanju i vremenu nastanka, zatim objasnjenja pojedinih<br />
pojmova i manje poznatih dogadaja, te kratke Ьiografske beleske<br />
о licnostima koje autor pominje pripremili su France Filipic,<br />
dr Ј anko Prunk i Drasko Grblc.<br />
Predmetni registar radova objavljenih u ovoj knjizi sacinili<br />
su Lilijana Trampuz i France Filipic.<br />
20. oktobar 1985. Izdavac
BORIS КIDRIC, SABRANA DELA, I, 19ЭЗ-1941. 1<br />
KRIZA "LJUBLJANSKOG ZVONA"*<br />
.1<br />
Vidmarova "druZina" 1 је neprijatnost koju је morao da<br />
predvidi svaki trezven covek - osim Clanova druZine koji su<br />
obavljali "kulturni rad и s!ШЫ narodne celine"; izdavac Lju<br />
Ьljanskog zvona 2 raskinuo је, uprkos svoj strahovitci transcendentalno<br />
(onostrano) usmerenoj nevinosti straZarskih 3 ispada,<br />
cudan konkubinat izmedu svog novca i slovenacki orijentisanog<br />
"slobodnog duha" 4 • - Fran Albrehtfi, Ferdo Kozak 6 , Vidmar 7 ,<br />
* Clanak је objavljen, sa potpisoщ М. S., u casopisu Kn:iiievnost,<br />
I, 3/1933, str. 97-99. -<br />
1<br />
Мisli se na petoricu slovenackih pisaca i publicista koji su 1932.<br />
istupili iz kruga saradnika ёasopisa L:iuЫ:janski zvon. То su bili:<br />
uredrUk Fran Albreht i saradnici casopisa Ferdo Ko;z:ak, Stanko Leben,<br />
Lojze Ude i Josip Vidmar.<br />
2<br />
L:iuЫ:ianski zvon osnovali su 1881. godine, u LjuЬljani, Fran Levec,<br />
Josip J•ureic, Ivan Tavear i Janko Kersni:k, literarni vesnici mladoslovenaca.<br />
Do 1901. izlazi kao centralni knji.Zevni i nauёni list, а potom<br />
kao casopis za knji.Zevnost i prosvetu. Posle prvog svetskog rata<br />
njegovo izdavanje preuzela је Тiskovna zadruga, preduzece тeakcionarnih<br />
unitaristiёkih krugova, koji su podrzavali kraljev apsolutizam sestojanuarske<br />
diktature. Uprkos svojim izdavaёima, ёasopis se sve vise<br />
progresivno orijentisao, naroёito u tretiranju osnovnih proЬlema slovenaёkog<br />
drustva. Urednici ovog uticajnog slovenaёkog knji.Zevno-kritickog<br />
ёasopisa, koji izlazi do 1941. godine, iЬili su Oton Zupanёiё, Fran<br />
Albreht, Alfonz Gspan i drugi, а od 1935. ЈиS Kozak.<br />
3<br />
Oton Zupancic је u L:juЪl:janskom zvonu 1932. na str. 513-520<br />
povodom posete Louisa Adamiёa, slovenцckog pisca iz Sjedinjenih Ameriёkih<br />
Drzava, Sloveniji objavio ёlanak "Adamiё i slovenaВtvo", u kojem ·<br />
је napao skucenost kulturnog Zivota u Sloveniji i, ро njegovom misljenju,<br />
preteranu brigu za sudbinu slovenaёkog naroda. U vezi sa time na.:<br />
pisao је: "Kod nas su se u poslednje w:eme probudili strэ.Zari koji mnogo<br />
brinu za taj unutrasnji slovenaOki duh, koji је uopste neuniStiv." Aludi<br />
;rajuci na taj Zupancicev clanak, <strong>Boris</strong> Кidric је upotreblo izraz "strazari"<br />
za petoricu saradnik:a koji su napustili L:juЪl:janski zvon.<br />
4<br />
Izraz је ,preuzet iz "Izjave" koju su objavili Fran AIЬreht, Ferdo<br />
Kozak, Stanko Leben, Lojze Ude i Josip Vidmar u ·ьrosuri Kriza "L:jubl:janskog<br />
zvona". U "Izjavi" је reёeno da se "rasplamsava odbrana slobodnog<br />
duha od novog talasa dogmatskog misljenja koji zapljuskuje<br />
celu Evropu ...", zatim potpisnici kaZи da се "stati na stranu slobodnog ·<br />
duha, ёiја cemo dostignuca i saznanja afirmisati u . vrtlog-u sadasnjih<br />
dogmoatskih sistema ...". ·U izrazu "slobodni duh" razaznajemo glavnu<br />
idejnu oznaku dogada-ja nazvanog prema pomenutoj bt:йSuri, Kriza."L:jub-<br />
1 <strong>Boris</strong> Кidril!, 1
-<br />
2 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I; 1933--1941 •.<br />
КRIZA ,,UUВUANSкOG ZVONA"<br />
LeЉen 8 i Ude 9 iZdali su zatim sporne clank€ u brosuri pod naslovom<br />
Kriza "LjuЪljanskog zvona" 10 i najavili svoju reviju.<br />
Zbog nedostatka prostora ne mozemo u ovom broju pobliZe<br />
razmotriti sve clanke. Zato se trenU:tno ogranieavamo samo na<br />
opsti Ьrakter Ьrosure, na A1br€htov "Uvod" i na program.atsku<br />
"I2'ija\111".<br />
ljanskog zvona". Sira pozaclina tog dogadaja pokazuje se u nastojanjima<br />
odredenog ikruga "slovenacke slobodoumne inteligencije" ~ako је zapisao<br />
Fran AlЬreht u "Uvodu" brSure), koji zahteva re5avanje slovenackog<br />
nacionalnog i socijalnog pitanja i u etniCkom pogledu naglasava potrebu<br />
.,za samostalnim i hezavisnim slovenastvom, а u umetniёkom pogledu<br />
potrebu za samostalnom, umetniёki odgovornom i slobodnom licnoscu"<br />
(Stanko Janez). Кrizu LjuЫjanskog zvona izazvao је spor izmedu vla'3nika<br />
casopisa (Tiskovne zadruge) i slobodoumnih knjizevnika, saradnika<br />
casopisa, povodom Zupanёiёevog ёlanka "Adamic i slovena8tvo". Naime,<br />
J.zdavaё ёasopisa odblo је da objavi nekoliko kritiOkih odgovora na Zupanciёe-v<br />
ёlanak i ·kritike Vidmarove knjige Kultuтni ртоЫетi slovena.S~va<br />
iz .pera Lojzeta Udea (u isto vreme је zabranio izdavanje knjige<br />
ese]a Stanka Lebena РтоЫет slovenaekog vaspitanja). Pogodeni saradдici<br />
casopisa, koji su u postupku izdavaca videli ogranicavanje slobode<br />
pisaca, odlucili su da napuste LjuЫjanski zvon i da polcrenu novi slovenacki<br />
knjizevni casopis Sodobnost, koji је zaista роеео da izlazi 1933.<br />
godine. U ovom ёasopisu, koji је uredivao Ferdo Kozak, tadasnji slovenaёki<br />
slobodoumni intelektualci na.Stavili su da traZe odgovore na goruca·<br />
drustvena pitanja tog vremena, ali је .to traZenje cesto imalo dosta<br />
apstraktne i protivrecne polazne osnove. U vezi sa time poёeli su izlaziti<br />
kritiёlti ёlanci u marksistiCkom casopisu Knjizevnost, legalnom organu<br />
Partij-2 pod urednistvom Bratka Кrefta, gde su objavljeni i Clanak<br />
Edvarda Kardelja (Toneta Brodara) "Nacionalno pitanje kao naucno<br />
pitanje" i ovaj Кidricev prilog. Posle 19а5. kada Knjizevnost vise nije<br />
dzlazila, LjuЫjanski zvon i Sodobnost postupno su ukljucivali u svoje<br />
saradnike i slovenacke marksistiCke publiciste.<br />
5<br />
Fran Albrecht (1889-1963), pesnik, prevodilac, kritiёar i urednik.<br />
Uredivao је socijalistiёki ёasopis Svoboda, 1919-1920. goclin~:, а od 1922.<br />
do 1932. gocline LjuЪljanski zvon. U drugom svetskom ratu Nemci su ga<br />
odveli u koncentracioni logor Dahau. Poezija mu је prozeta socijalis-<br />
. . tiёkim idejama, ·revolucionarnim zanosom i antiratnim raspolozenjem.<br />
Objavio је Mysteтia doloтosa, 1917; Pesmi zivljenja, 1920; Zadnja pтavda<br />
(knjiZevna Ьiografija Frana Levstika), 1934; Odsevi casa, 1961; а posthumno<br />
mu је objavljena zbirka Pesmi, 1966~ .<br />
• Ferdo Kozak (1894--1957), slovenaёki knjiZevnik, esejist, prevodilac<br />
i urednik, doktorirao је na Univerzitetu u Pragu iz slavistike; kao<br />
urednik ёasopisa Sodobnost, 1933-1941, privukao је mlade marksisticki<br />
orijentisane intelektualce. Ucesnik је osnivackog sastanka Osvobodilne<br />
fronte - 1941; od 1942. do 1943. Ьiо u italijanskom koncentracionom<br />
logoru i konfinaciji; posle kapitulacije Italije prelazi u Bari, u NOVJ;<br />
od 1944. nacelnik је odseka pri PredsedniStvu SNOS; ministar је u<br />
nar'odnoj vladi Slovenije od maja 1945. gocline. Posle rata, Ьiо је predsednik<br />
skupstine NRS i urednik ёasopisa No:vi svet i Nasa sodobnost.<br />
7<br />
Josip Vidmar (1895), knjiZevni kritiёar, esejist i prevodilac. Studirao<br />
је razliёite nauёne discipline na visokim skolama u Pragu, Be!!u,<br />
Кrakovu, Zagrebu, Bonu i Parizu. Diplomirao је slavistiku 1929. u Ljub-<br />
Pre svega treba konstatovati da . u brosuri uzalud trazimo<br />
ostro formulisani stav prema onom delu Zupancicevog Climka<br />
"Adamic i slovena8tvo" koji је za osudu: prema Zupanciбevoj<br />
negaciji slovenaCkog nacionalnog pitanja. Budni straZari odgovaraju<br />
nasiroko . . . Ali ne Zupancicevom negiranju slovenackog<br />
nacionalnog proЬlema, nego Z1J!PШ1Cicevim taenim ti pФvilnim<br />
pтigovoтima cmizdravosti, skucenosti i esnafstvu! Nadimak<br />
"budni straZari" njima potpuno odgovara. Razume se, ne u smislu<br />
"avangarde slovenastva" (kojom drиZina samu sebe, bez<br />
sumnje, so:natra), nego u smdslu ·budmih straZaгa ;impotentne, tipiene<br />
intelektuah>ko-malogradanske ideologije. П smislu ideologije<br />
budnih strazara, ideologije koja је nesposobna da postavi<br />
pitanje о materijalnoj osnovi nacionalnog proЬlema, koja је<br />
slepa za uzrocnu vezu izmedu njega i danasnje razvojne epohe<br />
kapitalistickog sistema, ali koja toplo preporucuje metafizicki<br />
recept - "neka se narodi kada sazrevaju ili posle teskih nesreбa<br />
.uvlac€ sami u sebe, neka nastoje da se ~redele i potraze<br />
cdlucujuce ozna:ke svoje sustine" (Leben, "Iskrivljena slika").<br />
Gospoda se ne pitaju za.Sto ·da!nas nij€ moguean "jedan jedini<br />
oЪjektivni, zaista aut1>ritativni forшn koji .Ьi spajao sv.e najdragocenije<br />
duhovne snage svog naroda" (Albreht, "Uvod"). Dru<br />
Zina sa visine gleda. na takvo pitanje, zatv:ara oC.i pred klasnom<br />
diferencijacijom naroda ili pred razlikom klasnih pogleda na<br />
ljani. Do 1934. profesionalni knjiZevnik, а zatim dramaturg Slovena!!kog<br />
narodnog pozorista u LjuЬljani. Dvadeset sedmog aprila 1941. u njegovom<br />
stanu na Veeni poti u Lj·uЬljani odrzan је osnivacki sastanak Antiimperijalisticne<br />
(Osvobodilne) fronte slovenskega naroda. Bio је predsednik<br />
Izvrsnog odbora OF, zatim predsednik SNOS-a (Slovena!!kog<br />
narodnoosloЬodilaёkog veca). Posle rata predsednik SAZU, predsednik<br />
Saveza knjizevnika Jugoslavije .<br />
8<br />
Stanko Leben (1897), esejist i prevodilac. Promovisan u Ljubljani<br />
1923. za doktora filozofije; sluzbovao kao profesor francuskog jeztka u<br />
gimnaziji i kao profesor romanskih knjiZevnosti na LjuЬljanskom univerzitetu.<br />
Preveo na slovenacki Cervantesovo delo Don Kihot (sa opsirnim<br />
predgovorom). Saradnik casopisa LjuЪljanski zvon i Sodobnost.<br />
• Lojze Ude (1896-1981), pravni:k i istoricar, publicist, urednik<br />
casopisa Svobodna mladina. Istorijska <strong>dela</strong>: ВатЪа za seveтnu slovenacku<br />
gтanicu 1918; Koтusko pitanje; Slovenci i jugoslovenska zajednica.<br />
1<br />
° Kтiza "LjuЪljanskega zvona", uredio Fran Albreht, izdala Кritika<br />
(odgovorni urednik Josip Vidmar), LjuЬljana 1932, 64 str. Sadrzaj: Fran<br />
Albreht, "Uvod"; Fran Albreht "Objasnjenje Urednistva"; Ferdo Kozak,<br />
,,Glosa uz Zupanciёevu rеё"; Stanko Leben, "Iskrivljena slika"; Josip<br />
Vtdmar, "Zupanciё i slovenastvo"; Lojze Ude, "Josip Vidmar, Kultuтni<br />
pтoЪlemi slovenastva"; Fran Albreht, "Uza zid"; "Izjava". (Napomene uz<br />
ovaj clanak saёinio је France Filipiё. Pтim. теd.)<br />
Ј
4 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
nacion.alni proЬlem. Nju ne interesuje koja је klasa · s obzirom<br />
na svoje ekonomske interese masovni nosilac nacionalne borbe<br />
i u kakvom socijalnom savezu ovaj masovni nosilac realizuje<br />
svoje nacionalne tendencije. Lebdenje drиZine u oЬlacima, bez<br />
orijentacije, ide cak tako daleko da ona: ne Џ"azi materijalnu<br />
osnovu izrazite antislovenske orijentacije sacice predstavnika<br />
slovenaCkog krupnog kapitala, s kojima је druZina zivela u<br />
konkubinatu u Ljubljanskom zvonu. F. Albreht se zadovoljava<br />
konstatacijom da kod nas· nema granicne linije od koje Ьi<br />
korist:i. poj~dinaca i pojedinih grupa prela.m.e u ·QPS.tenaxodnu<br />
korist. Gospodine Albrehte, а gde је objektivna analiza koja<br />
dokazuje da је takva "sudbonosna granicna linija" uopste moguбna<br />
No, diuzmi uopste nije stalo do objeiktivne anali2:e. Ona<br />
је uzdignuta ~ad realnog zivota. Za nju је jedini kriterij "slobodni<br />
duh" koji se krece u uskim granicama. malogradanskog<br />
horizonta. "Veliki ~ocijalni rat izmedu mobllisanih klasnih armija"<br />
("Izjava") · angafuje, doduse, njen "budni i misleci (ispravno:<br />
malogradanski) duh i moralno osetljivo srce", a1i ideoloski<br />
sistem koji dolazi iz klasnog centra za nju је "dogma",<br />
napad na "slobo:dni duh". "Jer sve su se ideje, najve6e i one najaktuelnije,<br />
radale, а radace se i ubuduce. samo iz nemira, nezadovoljenosti<br />
i velike ceznje slobodnog duha" ("Izjava"). Gospodo,<br />
zar ne oseбate svoju nedoslednost PiSete о veliЮom socijalnom<br />
ratu .izmeau klasnih armija, govorite о "dogmi" koja<br />
је dosla iz klasnog centra, а istovremeno stavljate ovoj "dogmi"<br />
kao antitezu svoj "slobodni duh" Zar vam zaista ne moze<br />
postati jasno da је "dogma" (ispravno: jasna i konkretna ideja.)<br />
nastala kao nuzan proizvod velikog socijalnog rata, koji је opet<br />
nuzan proizvod objektivnih materijalnih prilika i uslova Gde<br />
cete u toj nиZnosti smestiti svoj "slobodni duh", koji је isto tako<br />
nuzan proizvod 'Svog dru8tvenog centra, samo sa tom razlikom<br />
sto njegov <strong>centar</strong> sacinjava malobrojni, od procesa proizvodnje<br />
najudaljeniji deo intelekttlalnog malogradanstva! Mozda<br />
ne Ьi bilo lose razmiSljati malo о tome za.Sto i inteligencija<br />
svih zemalja u sve vecem broju podleze "dogmi" i . za8to se<br />
"slobodni duh" tako bedno brani od napada "dogmatskog"<br />
mentaliteta. Neka о prvom pitanju razmiSljaju sami clanovi<br />
druZine, а u drugom cemo im pomoci mi. Pogledacemo njihov<br />
"slobodni duh" podrobnije jednom drugom prilikom.<br />
U Krizi "LjuЪljansЮog zvona'; adraZa.va se sva ideoloska<br />
impotencija onog intelektualskog malogradanstva koje је danasnji<br />
brzi razvoj, dodu8e, iz samozadovoljne letargije usmerio<br />
КRIZA ,,UUВUANSК.OG ZVONA" 5<br />
protiv ,рооtојесЉ p:r:ilik.a., ali koje је nesposoЬno da se Ьori na<br />
progresivnoj osnovi.<br />
Ali ~vot se razvija sa gvozdenom · nuZпos6u i iCi се mimo<br />
i preko njih.<br />
(,,Кriza Ljubljanskega zvona"), Sabrana<br />
<strong>dela</strong>, I, Beograd 195!}, str. 17-19.*<br />
* Tekstove preuzete iz knjige <strong>Boris</strong> Кidrdc, Sabrana <strong>dela</strong>. Clancl<br />
i rasprave 1933--1943, Kultura, Beograd 1959 (u daljnjem tekstu: SaЪra<br />
,na. <strong>dela</strong>, I, Beograd 1959) preveo је Niko Berus, а clanke i napomene<br />
kозе su nam dostavill France Filipic i Janko Prunk iz izvorщ,ka па<br />
slovenackom jeziku preveo је Мilorad Simonovic.
6 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
О PREPELUНOVOJ 1 AGRARNOJ REFORMI*<br />
Svojoj Agrarnoj reformi, koja је izasla u izdanju Saveza<br />
slovenaCkih agrarnih interesenata 2 , Prepeluh је . dao podnaslov<br />
Na8 veliki socijalni proЬlem. Ako iz naucnih razloga moramo<br />
cak i u analizi najneznatnijih pojava zahtevati da se one pro-<br />
* Clanak је, pod pseudonimom А. Smrekar, objavljen u casopisu<br />
Knjizevnost, П, 1/1934, str. 49-53. Na kraju clanka Ьiо је najavljen<br />
nastavak, ali nije izisao.<br />
1<br />
Albln Prepeluh (1880-1937), slovenaCki publicist i politicar. Ро<br />
zavrsetku zanatske Skole stupio је 1898. u kancelar-ijsku sl11Zbu u sudu<br />
i kao sef katastarskog odseka sl11Zbovao u sreskim sudovima u vise<br />
krajeva Slovenije. Posle ujedinjenja 1918. Ьiо је poverenik Poverenistva<br />
za socijalno staranje do novembra 1919, kada је penzionisan. Postao је<br />
direktor Blaznikove stamparije, u kojoj је 1920. imao najvi!!e akciQnarskih<br />
u<strong>dela</strong>.<br />
Prepeluh је veoma mlad росео politicki da radi i da pise. Jos kao<br />
dak prisao је socijaldemokratskom pokretu. U Socijaldemokratskoj partiji<br />
ucestvovao је od 1904. godine i u njoj zastupao Bernsteinov revizionimm.<br />
Svoje ёlanke potpisivao је pseudonimom Abditus. Godine 1902. роёео<br />
је izdavati ёasopis za socijalna pitanja Nasi zapiski i u njega privukao<br />
slovenacke masarikovce. Као plodan i originalan pisac, Prepeluh је u<br />
slovenackoj demokratskoj publicistici zauzeo jedno od najv-idnijih mesta,<br />
нarortto sVOJim smislom za uoeavanje posebne slovena&e socijalne, pcr. 1<br />
nacюnalne i politicke proЫematike. ·<br />
Skrenuo је pamju na specificne socijaltie proЫeme slovenaёkog<br />
drustva: na proletarizac-iju selja!!tva i iseljavanje. Hteo је da re!!i .. nro<br />
Ыem malog naroda" koji pada u siromastvo, dok se veliki narodi<br />
bogate. Svoj program formulisao је 1917. u knjiZici РтоЫеm malega<br />
naтoda) Те godine stavio se na celo opozicije u · Socijaldemokratskoj<br />
partiji i zahtevao da se ova partija pridruzi borbl za jugoslovenslш<br />
drzavtt. U novoj jugoslovenskoj drzavi је dve godine Ьiо u vodstvu<br />
Socijaldemokratske partije, predstavnik desnog krila, koje је istupalo<br />
protiv komunista. Godine 1921. odvojio se od socijalne demokratije i iz<br />
svog kruga osnovao Slovenaёku autonomisticku stranku, koja је 1924.<br />
promenila naziv u Slovenacka repuЬlikanska stranka i povezala se<br />
sa Radicem. Posle sestojanuarske diktature Prepeluh је dosta pisao i<br />
objavljivao, naroeito secanja na vreme velikih promena, i zauzimao se<br />
za agrarnu reforn'lu u Sloveniji.<br />
2<br />
Zveza slovenskih agrarnih interesentov osnovana је u martu 1929.<br />
kao drustvo za propagiranje agrarne reforme u Sloveniji, za ekSpropri-<br />
5aciju stranih veleposeda i Sиmskih veleposeda. Prepeluh је Ьiо predsednik<br />
ovog drustva. (Napomene uz ovaj clanak sacinio је Janko Prunk.<br />
P1·im. теd.)<br />
О PREPELUНOVOJ AGRARNOJ REFORМI 7<br />
ucavaju u svo]o] svestranoj vezi i zavisnosti, takav zahtev<br />
treЬa naroCito istaci kad:a је rec "о velikim socija1nim proЬlenrima".<br />
Od knjige koja obraduje agramш reformu traZimo, da<br />
kle, neuporedivo viSe nego sto је golo nabrajanje agrarrю-reformnih<br />
zakona, njihova interpretacija i kritika, kritika njihovog<br />
sprovodenja, pregled rada Saveza agrarnih interesenata,<br />
111jegovЉ glavnih skupstina i stampanje njegovih rezolu-<br />
. cija. Nisu dovoljne ni letimicno date konture posedovnih<br />
odnosa, -ni navodenje poвledica uzasnih slovenackih uslova<br />
ll1i gole konstatacije о IЬacanju kli;pova pod noge agrarnim<br />
interesentima. Od knjige koja se bavi agrarnom reformom ·<br />
zahtevamo pre svega ·da zahvati se1ja0ku Ьorbu za zemlju и<br />
procesu, u njenom istorijskom razvoju, to jest da analizira u<br />
kakvim socijalnim uslovima i u kakvoj socijalnoj vezi se vodila<br />
ova borba u proslosti, do kakvih је rezultata s obzirom na<br />
snage t:adaSIIlj е .drostvene strukture mogla doCi, а do · kakvih<br />
dosla, u kakvoj је vezi sadasnji agrarni proЬlem sa prosloscu i<br />
koje su daiilaSinje 1dr.u8tvene IPOkiretacke snage .koje mogu i moraju<br />
- akJo samo hoce da se оэlоЬоdе - IZahvati:ti, 111 celom<br />
opsegu, i seljakovu borbu za zemlju. Takva i samo takva analiza<br />
moze da pru:la onima koji se 1bore za z€II1lju i svim onima<br />
koji zele da ovu borbu pomazu orijentacioni okvir i liniju njihove<br />
neposredne, svakodnevne borbe. Takve analize u Prepeluhovoj<br />
knjizi nema. Analizom ne mozemo smatrati puke konstataoije<br />
о nelikvidiran.im. feuda.Jn:im odnosima, а Di 0111е na raznim<br />
stranicama - delimicno kao prestampavanje Prepeluhovih govora<br />
na zborovima Saveza slovenackih agrarnih interesenatarШJbacaJne<br />
:recenice kao sto su: "ProЬlem koji ј е jos pred<br />
наша nece moci da se resi samo agrarnom reformom, Ьiсе ро<br />
-:.теЬnо latiti se resavanja i drugih ekonomskih i socijalnih pitanja,<br />
nиZne su temeljite reforme danasnjeg drustva" (str.<br />
43); "ali agrarno pitanje ima danas pre svega socijalni karakter,<br />
ono postaje zariSte novih drustvenih orijentacija, osnovni<br />
razlog za nov dru8tveni poredak" (str. 82) itd. No, ako ove recenice,<br />
koje su, doduse, na izgled prilicno radikalne, posmatramo<br />
u vezi sa nekim Pщpeliuhovim tvrdnjama IU .glavi "N a.S<br />
veliki socijalni proЬlem i slovenacka inteligencija", moramo<br />
doci do zakljucka da Prepeluhovo shvatanje agrarnog proЬlema<br />
protivreCi, i to temeljito, zah'tevu za opst'u i sirollro analizu<br />
drustvenih odnosa u okviru kojih se agrarno pitanje danas poj.avljuje.<br />
Na stram 102. on kaZe: "U na8 osnovni i glavni socijalno-~onomski<br />
proЬlem, koji је viS:e-manje speCiftiCпo паS<br />
(kurzћr је moj), nimalo ne za:dire dana8nje na.Se socijaJno..,politicko<br />
zakonodavstvo i Citavo praktiooo delovanje u tom pravcu",<br />
а na strani 103: "Razlika је samo u tome sto је ovaj nas
8 БORIS КIDRIC, SAБRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
agrarni, rekao bih socijalno-p~ШtiCki, proЬlem neиporedivo tezi<br />
i komplikovaniji od onog prvog (naime radnickog i namesteniCkog<br />
- S.) vec zbog toga sto пета niti moze imati meduna-<br />
7·odne saveznike i Ътапiосе (kиrziv је moj), sto је· sasvim na8<br />
(kurziv је moj) i sto moramo nekako (!). da ga . resimo sasvim<br />
samostalno, vlastitom snagom i pameeu." Ka.da· Ьi ove Pre;pelиhove<br />
tvrdnje Ьile tacne, nuZпo Ьi izlazilo ovo: proЬlemи slovenackog<br />
seljaka nema nigde niceg slienoga; on је izolovano ostrvce<br />
na ovom svetu i ne moze imati veze S'a proЬlemom radnika i<br />
namestenika, jer ovi imajи med:unarodne saveznike i idи svojim<br />
pиtem; prema tome, slovenacki seljak i ne moze niSta da<br />
наисi iz dogad:aja i njihovog toka negde drugde. - Ako, dakle,<br />
iz Prepeluhovih tvrdnji treba da izvucemo takve zakljиcke, onda<br />
nije nista neoЬicno sto g. Prepeluh и Аgтатпој тefoтmi nije<br />
osecao potrebи za analizom о kojoj је vec Ьilo reci. (Da ne Ьi<br />
Ьilo nesporazuma, podvlacim da Prepeluh pod izrazom "speci..<br />
ficno nas" ne podrazumeva, таzите se, neku posebnи formu<br />
и kojoj Ьi se agrarno pitanje javljalo, na primer formи nacionalnog<br />
pitanja.<br />
Ogranicenost i potpunи ekskluzivnost pomenиtog zakljиcka<br />
Ile mogu da izbriSи na izgled sire zahvacene tvrdnje (kao sto<br />
sи, na primer, vec citirane recenice na stranama 43. i 82).<br />
Naprotiv! Ako zakljиcak koji smo morali izvuci iz Prepeluhovih<br />
"konstatacija" иporeidimo, na primer, sa reeenicom gde kaze<br />
da agrarno pitanje postaje "zariSte novih drиStvenih orijentacija"<br />
(str. 82), onda nam se tek pokazиje prava sиstine celine<br />
onog agrari7ma koji pod radikalnim izglooom "novog drustvenog<br />
poretka na agrarnim osnovama" vise ili manje ocigledno<br />
izo1иje agrarno pitanje od opsteg socijalnog pitanja i "osioЬad:a"<br />
ga potrebe za analizom, Cime objekmivno delиje :upravo protiv<br />
saznavanja onoga sto је zajedinicko и prdЬlemima· radn.iJka, seljaka<br />
i namestenika i protiv saznavanja pokretackih snaga и<br />
danasnjoj drustvenoj strukturi. Takvu njegovu osobenost ne<br />
moze da sakrije ni ova Prepeluhova recenica: "Zato је borba<br />
za zemljи i za Zivot na domaooj grиdi tako uporna, zato ona<br />
od konkretnih socijalnih иslova doЬija razlicite forme i Ьоје. Ni<br />
talas agrarne reforme и Srednjoj i Istocnoj Evropi nece definitiwю<br />
resiti ovo veom.a koщplikovano pitanj е. Zato се se Ьоr,Ьа<br />
za agrarnи reformи nastavljati и drиgom ekonomskom obliku"<br />
(str. 82, poslednji pasus).<br />
Prepeluhova Аgтатпа теfотта ne sadrzi, dakle, analizи koja<br />
је iz navedenih razloga - nepogresiva. Та knjiga ima cetrnaest<br />
glava i dodatak "Nekoliko dokumenata". Posle иvoda<br />
~lede dve sasvim kratke glave о borЬi za agrarnи reformи и<br />
starom i srednjem veku i о agrarnim reformama и Jиgoslaviji<br />
},<br />
1<br />
1<br />
1<br />
. 1<br />
О PREPELUНOVOJ AGRARNOJ REFORМI 9<br />
pre rata. Zatim dolaze dve glave о agrarnoj reformi posle rata<br />
i о ,podeli veleposeda. Sledece dve glave, а i glava о socija1-<br />
nom i ekO!Iloms.kom programи &tveza slovenackih agrarnih interesenata,<br />
posvecene ви radu i tendencijama Saveza. Glave izmedu<br />
nji'h obradujи zakon о J:ikvidaciji agraoJ:'!Ile reforme i sadrze<br />
s·tatistiCike podatke о vel~eddma ;и Siovenijii, о ekspтoprisanim<br />
veleposednickim sumama и Sloveniji, о zemljiSnom vlasnistvu<br />
i rezиltatima agrarne reforme и Jugoslaviji.<br />
Nas trenиtno interesиje pre svega glava о agrarnoj reformi<br />
и starom i srednjem vekи i glava о agrarnoj reformi posle rata .<br />
Glava о agrarnoj reformi и starom i srednjem veku, od koje se<br />
polovina odnosi iskljиcivo na ;novi vek, naime na seljacke bune, '<br />
francиsku revolиcijи, revolиcijи godine 1848, na ostatke feиdalnih<br />
veleposeda do danas i ЬоrЬи za eksproprijacijи veleposeda<br />
posle svetskog rata, obuhvata jedva stranicи ј· ро. G. Prepeluh<br />
ne diferencira razlicite borbe za zemljи koje sи se vodile.<br />
и тazliCitim :istorijskim ~ham.a, · s obzirom na тazliOite stepene<br />
socijalnog razvitka i razvitka med:иsobnih drиstyenih odnosa,<br />
iako је nekako svestan potrebe za takvom diferencijacijom (str.<br />
82, poslednji pasus). StaviSe, on iznosi tvrd:enje koje је и sиstini<br />
rpogreSпo i и isto vreme predstav1ja kljиc za nerazumevanje<br />
razlicitosti socijalnih veza koje sи se pojavljivale и borЬi seljaka<br />
za zemljи. Naime, on na strani · 4. i 5. kэZe: "Ekonomskи<br />
sloЬodu i pravo svojine na zemlju done1a је seljacima cele Zapadne<br />
i Srednje Evrope tek velika francuska revolиcija, koja је<br />
bila uglavnom takode samo ЬотЬа fтancuske buтzoazije i seljastva<br />
(kurziv је moj) za zешlји." Fra;ncиska revolиcija bila је<br />
uglavnom samo borba francuske burzoazije i seljastva za zemljи!<br />
Seljastva da, ali ne i burzoazije, odnosno иglavnom ne!<br />
Stvar је prosto и tome sto је mlada i revolиcionarna burzoazija<br />
kao nosilac tada progresivnog socijalnog sistema morala da raz:<br />
Ьije feиdalne stege i osvoji politicku vlast zato. da Ьi osigurala<br />
kapitalistickom poretku poipиno slobodan razvitak. Revolиcionarna<br />
burzoazija је morala da trazi saveznike. Nasla ih је и<br />
proletarijatu - koji је tada, razume se, vec postojao, ali kao<br />
klasa Ъiо tek klica antiteze и bиrZoaвkoj revolиciji - i u seljastvu.<br />
S drиge strane, za burzoazijи је bilo nиZno da seljaka<br />
oslobodi i licno i na zemlji kоји је posedovao. Bиrzoaziji је<br />
tada Ьiо potreban ljиdski materijal za indиstrijski proletв,rijat<br />
i za rezervnи industrijsku armijи. Cinjenica је,. dodиse, da је<br />
francиska revolиcija likvidirala feиdalne odnose na selи neиporedivo<br />
:ra:dikalnije od теvо1исiје godine 1848, kada је ·buтzoazija<br />
и Nemackoj i и Austriji svoje revolиcionarne seljacke sa<br />
,reznike izdavala na sirokom planи. (Zanimljivo је takod:e da<br />
је Napoleonova vojna diktatura, koja је za francиskи burzoazi-
10 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941 •.<br />
ju znaciia osiguranje njenih socijalnih tekovina, kod nas doduse<br />
ukinula seljacke slиZbe, koje su patentom Ј osifa П bile ogranicene<br />
na dvanaest dana, аИ su ostale desetina i tlaka). Sitnim<br />
· seljacima omogucila је ~а od dr~ave kpuju delov:e koz;fis~<br />
vanih veleposeda crkve 1 feudalnih em1granata. All burzoazt]a<br />
nije marila niti је mogla mariti za to da se seljak ukotvi . na<br />
zemlji, jer је njoj, kao sto је VeC receno, Ьiо J:Otr.eЬan lj.udski<br />
materijal ... Kada је Nщюleon ~о konzul Ьran!i~ uvo~enJe ~~-.<br />
slednog prava i na selu, rekao зе: "Posle rasparcavanзa selзackog<br />
poseda nastace proletarijat, koji се dolaziti u vece gradove,<br />
narocito u Pariz. То је potrebno da Ьi se ucvrstio novi poredak."<br />
(Zelja burzoazije da priliv seljaka u gradovima bude sto<br />
veCi pretvorila se danas, ik.ada postoje armije nezaposlenih, ро<br />
dijalektici svog razvitka u svoju suprotnost, u zelju da proletarizovani<br />
se]jaci ostanu kod kuce, na zemlji koje - nemaju;<br />
ali eksproprijacija seljackog poseda, razume se, nije prestala.)<br />
Burzoazija је, dakle, oslobodila seljaka feudalnih veza zato da<br />
Ьi ga sama mogla eksproprisati.<br />
Kada Prepeluh pominje rasterecenje zemlje u · Austriji i<br />
kaze da se ono nije iZViГSilo samo eksproprijacijom nego i otkupom,<br />
on konstatuje: "Ali ostali su jos velepos.edi kao t~vi, narocito<br />
fideikomisi. Kolonatski sistem, о koзem govor1mo na<br />
drugom mestu, ova reforma nije pogodila (u GoriSkoj i u<br />
Da1maciji).- Veleposedi kao takvi, bez tla:ke i desetine, sacuvali<br />
su se uprkos francuskoj revoluciji jos u mnogim evropskim<br />
driavama ...". •I u sledeeem pasusu: "IВоr"Ьа za eksproprisanje<br />
veleposeda kao takvih pocela је na citavoj liniji posle<br />
svetskog rata ...". Kod takvih reeenica mo:na da iskrSnu dva<br />
pitanja: 1) sta znace socijalno-razvojno veleposedi koji su<br />
"ostali kao takvi", i zasto su ostali, i 2) zasto је pocela borba za<br />
eksproprijaciju veleposeda kao takvih na Citavo~ 1!in1ji posle<br />
svetslrog ;rata. Na d.mlgo jpitanje :r,repe1Iuh oidgoyaтo!i; u.z ~put u<br />
glavi "Agrarna reforma posle rata , а n~ prvo р1~~:r:зе dазе odgovor<br />
samo delimicno i na raznim mest1ma u knJ1Z1.<br />
Pre nego sto predemo na prvo pitanj~, treba . upozo~iti<br />
da Prepeluh u svom opstem nedostatku anallZe ne difer~:r;c~a<br />
velposede sa kapitalistickim zakupce~, odnosno . sa . z~r_;llJisnlШ<br />
vlasnikom koji u svojoj osoЬi spaja 1 ulogu kap1tal1Stlckog zakupca-<br />
dakle veleposed~. na ra~je~~j i ~~to ika~taJ.ds~Ckoj<br />
bazi - od veleposeda koJ1 su sasv1m Љ del1m1cno sacuvall feu:<br />
dalne odnose. (On u isti kos stavlja veleposede u EngleskoJ,<br />
Am~'ci Spamji, ItaПijli., d!m:avama-nasiJ.;edinicama :i!!Jd.) A1!i dirferencijaclja<br />
је potrebna, jer ЬоrЬа za z~ju u ova dva :razli~ta<br />
primera - koji poznaju, .~azu:.r~ s~, 1 m~dus.t.epene - nuzno<br />
poprima razlicite. tendenci]e (с1за зе reallzaclJa danas veoma<br />
1<br />
~1<br />
Ј<br />
О PREPELUHOVOJ AGRARNOJ REFORМI 11<br />
usko povezana). Mi cemo zasad pod izrazom "veleposedi kao<br />
takvi" razumeti onaj kompleks gde su se feudalni odnosi bar<br />
delimicno sacuvali.<br />
Najtacniji i najsazetiji odgovor na prvo pitanje nalazimo<br />
na strani 105, gde Prepeluh kaze: "Agrarna reforma u Jugoslaviji<br />
stajala је pod tri razlicita feudalna sistema iz proSlosti<br />
(kurziv је moj). Severne pokrajine poznavale su nemacko feudalno<br />
pravo, jиZne pokrajine turski begluk, а Dalmacija kolonat<br />
talijanskog porekla." Ali konstatacija о :feudalnim sistemima<br />
jos nije potpuna. Pitanje sta socijalno-razvojno znaci postojanje<br />
feudalnih sistema - tacnije "odnosa" i "ostataka", jer vazno<br />
је da smo svesni da ovi feudalni odnos~ i ostaci postoje u kapitalizmu<br />
- ostaje i da]tie otvoreno. Мislini da na ovo pitanje<br />
nije bas tesko odgovoriti. Nelikvidirani feudalni odnosi i feudaini<br />
ostaci u lmpitalizmu mace bez sumnje n:eтresen prюbl.em<br />
Ъurzoaske revolucije. Istorijski zadatak burzoaske revolucije<br />
sastoji se u potpunoj likvidaciji svih feudalnih formi, ali burzoamja,<br />
koja је, doduse, 1bezob.zШno I'lusila sve feudэдne veze<br />
kada је Ьiо u pitanju njen razmah, Ьi1а је spre:mna da :pravi, а<br />
i pravila ј е, kompromise onavolski nepotpuno<br />
izmenjeni odnosi za seljaka! Renta је ostala! Takve<br />
prilike vidimo, na primer, u celoj Austro-U garskoj. (U Bosni<br />
i Hercegovmi ј е urpr:kos austmjskoj aneksiji ostala eak kmetina,<br />
tj. direktni oЬlik radne rente, а о kolonatu znamo da ga rasterecenje<br />
zemljlista uopste nije pogodilo!)<br />
Posledica sveg toga Ьilo је, razume se, to da је buгZoaska<br />
revolucija u pretezno agrarnim drzavama ostala nedovrsena.<br />
Burzoazija, narocito burzoazija ·drzava-naslednica, "zainteresovala"<br />
se za njeno dovгSenje tek kada је - morala da se zainteresuje.<br />
А to su dogodilo neposredno pred kraj rata.
-. --... -- ,--·.,--.--·--- ---- ·-<br />
12 О PREPELUНOVOJ ·AGRARNOJ REFORМI<br />
Na pitanje zasto је borba za eksproprijaciju veleposeda<br />
pocela na celoj liniji posle svetskog rata, P:repeluh nат ovaiko<br />
odgovara: "U Rusiji је godine 1917. роёео gigantski socijalni<br />
prevrat, koji је viSe ili manje uticao na celu Evropu, а naroёito<br />
na one mase koje su se sa fronta vraeale kuCi; a1i i u pozadini<br />
је glad pobudivala silnu zelju za blebom, tj. za zemljom<br />
..." (str. 9). Za Pr~eluha dovOiljno. - U vezi sa na8im<br />
gornjim zakljuccima rnoramo se sada pitati - zasto је bilo<br />
ћitno potreЪno da se za resavanje neresenog proЬlema zainteresuj<br />
е onaj isti drиStveni sloj koji _pre nije mario za njega, i:ako<br />
је u izvesnoj istorijskoj epohi skupljao mase za borbu protiv<br />
feudalizma; Kakav-takav odgovor nalazimo u Prepeluhovom<br />
nabrajanju razloga koji su govorili za agrarnu reformu. Na<br />
strani 9. on nabraja politicke razloge (potreba za sticanjem simpatija<br />
Srba izvan SrЬije, Hrvata i Slovenaca), nacionalne (vecina<br />
poseda u rukama stranaca), socijalne i ekonomske. О socijalnim<br />
razlozima kaze: "Ruski vetar Ьiо је ро red i mir u<br />
Evropi jako opasan, i zato su sve evropske drzave, svaka ria<br />
svoj nacin, nastojale da izvrse potrebne reforme zakonitim<br />
putem, bez nasi1ntih prev:rata". OdluCnri.je se u N'O:rodnoj encik1opediji<br />
izrazava М. Kosic: "Motiv.i su ЬiШ. delom socija1ni,<br />
а delom nacionalni: bojazan od boljsevickih pokreta proleterskih<br />
agrarnih masa odmah ро ujedinjenju, jacanje privrzenosti<br />
novoj drzavi u pojedinim k:rajevima i umnoZ.avanje nacionalnili<br />
elemenata posredstvom unutrasnje. kolonizacije" i "Agrarna reforma<br />
u celoj Istocnoj i Srednjoj Evropi otpocela је posle ·<br />
drustveno-moralnih potresa usled dugotrajnog rata i uticaja<br />
Rusije" (clanak "Agrarna reforma" u Narodnoj encik1opediji<br />
srpsko-hrvatsko-s1ovenaёkoj, str. 23. i 25). Ailii ida PrepeJJuhove<br />
"nacionahle razloge" (vecma poseda ,u rulkama S!Ьranaca) u toj<br />
vezi ne treba UZ:imati Ьаs tako o7Jb:i1jno, dok.azuje C:injenJica da<br />
su neki "naciona'lni krugovi" pok:azali veoma sentimentalno<br />
raspolozenje prema zemljiЭnim pravima nemaQkih feudalaca u<br />
Sloveniji.<br />
· Ruska revolиcija, koja је bezcЉzirno radikalnim stavom.<br />
boljsevika и agrarnom i nacionalnom pitanju izazvala, vec u<br />
svoj:i.m poeecima, prerastanje same sebe, иticala је, dakle,<br />
eksproprijacijom veleposeda bez ikakve odstete dvostruko:<br />
s jedne strane- na seljaOke mase, а, s druge- pabudila је,<br />
и vezi sa time, "1bojazan od Ьoljsevickih. agrarndh pok:reta proleterskih<br />
masa (М. Kosic, Narodna encik1opedija).<br />
("0 Prepeluhovl ,Agrarnl reformi' "), Sa<br />
Ъrana <strong>dela</strong>, I, Beograd 1959, str. 20-27.<br />
Ј<br />
BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
О ORGANIZACIONOM STANJU, RADU, GRESКAМA I<br />
ZADACIМA POКRAJINSKE ORGANIZACIJE<br />
KOМUNISTIOКE Р ARТ!IJE U SLOVENIJ·I*<br />
1. Organizacioni razvitak partijske organizactзe и<br />
Sloveniji pos1e provale 1930. godineL<br />
Besan teror nove voj!l10fa8isti&:e dШrtatш-e, ikoji ј е posle<br />
ublstva St[jepana] Radi.Ca 2 uvela veliikosrpslka Ъ
14 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933--1941.<br />
i grиpaski pocepana i zato је jasno" sto sи иdarci policije vojnofasisticke<br />
diktature tesko pogodili njeno jezgro. Do sredine<br />
1930. godine Partija је bila potpuno uniStena. Мисеnе na sredlijovekovni<br />
naein, bolesne od premlacivanja i psihicki иЬiјеnе,<br />
desetine i stotine nasih drugova sи. odlazile и mracne kaznionice,<br />
gde sи bile dalje zlostavljane, preЬijane i prepиstane bolestima<br />
i drugim mukama. Меdи nemitn zidovima policijskih<br />
pockuma i tarmrica zauvek је izgUJЬilo zivot mnogo naSih najboljih<br />
i najcvrscih drиgova, koji sи radije umirali nego izdavali<br />
16 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-'-1941.<br />
Svi ti uzroci, koji proisticu upravo iz osnovnog izvora svih<br />
gre8aka Partije, nadme dz ~tva, 6<br />
ima1i su, naravno, svoje<br />
. posledice: u radnickim i simpatizerskim masama uopste izazva<br />
J.i. su nepoverenje prema Partiji i zatvorili put za priliv novih<br />
clanova u organizaciju. Partija ni do danas jos nije sasvim odstranila<br />
te uzroke i njihove posledice. Sektaski karakter organizacije<br />
i sada jos stvara s1abe komuniste i . cak izdajnike, mada<br />
smo u nim procesa ikojli Si\1 odrzani u pos[ednje weme ipaik<br />
mogli konstatovati izvestan napredak. Ali to је sporedno.<br />
2. OЪnavljanje oтganizacije 1931. i pocetkom 1932. godine<br />
Posle "provala" formirale su se pojedine sektaske grupice,<br />
koje su u vecini ubrzo bile "provaljene". Prema tome, u Sloveniji<br />
se organizacioni rad partijske organizacije gotovo nikad<br />
nije prekidao, ali te sektaske grupice politicki nisu nista znacile.<br />
u poeetku 1931. godine vec је postoja[o v:iSe gru:pa koje<br />
su uglavnom sacinjavali intelektuaa.ci.. Sve one su odrZa.vale<br />
vezu sa unutraS:njoscu. Uibrzo su se te gг.upe medusoЬno pov·ezale<br />
i formirale Privremeno pokrajinsko rukovodstvo, koje је<br />
postal.o glavni inicijator obnavljanja Partije. Ono је pokazalo<br />
veliku aktivnost, ali kako је bilo potpuno odvojeno od radnih<br />
rnasa, obnavljanje је vrseno -па cisto sektaski nacin, putem<br />
11ajmanjeg otpora, putem individualnog okupljanja i udruZivanja<br />
ljudi u celije. Ideoloski. nivo novog pokrajinskog rukovodstva,<br />
koje је bilo sastavljeno samo od intelektualaca, .Ьiо ·је<br />
veoma nizak. Vecina njegovih clanova bila је vaspitana u starom<br />
sekta8kom duhu, koji је vladao u ranijoj organizaciji, а<br />
novi ljudi su bili pod njiho'vim neposrednirri uticajem. Zato<br />
obnovljene i nove organizovane grupe nisu pocele da organizuju<br />
borbu radnika i seljaka za njihove ekonomske zahteve,<br />
nego su se zartvarale u sebe, "~ad!i.vale" se li s:irile prdliean broj<br />
letaika. Priwemeno rukovodstvo nd.je ikiritikovэJo taj sektaski<br />
rad. Ono se ogranicavalo na trazenje novih veza, na organizaciono<br />
ucvr8Civanje starih veza, na oiЬjavljivanje referata о korriunizmu,<br />
о diktaturi proletarijata i tako dalje i na rasturanje<br />
letaka. Plakati su ponekad pozivali u porbu za ekonomske zah-<br />
• U kritickoj oceni organizacionog referata na Pokrajinskoj konferenciji<br />
u Goriёanama СККРЈ ·је odbacio tumacenje da је sekta5tvo<br />
bilo osnovna gre5ka pokrajinske organizacije КРЈ u Sloveniji i uzrok<br />
brzog raspada pokreta. Stvarni uzrok razbljanja Partije bila је, ро<br />
misljenju СК, nepravilna politicka linija tadasnjeg. rukovodstva Partije<br />
(orijentacija na spontanu borbu, "ikurs" na neposredni oruzani ustanak,<br />
pogresna ocena situacije itd.).<br />
О STANJU, RADU, GRE$КAМA·I ZADACIМA РОКР USLOVENIJI 17<br />
teve, a1i nisu nagla8avali da је to put ka mobilizaciji radnlih<br />
masa za borbene ciljeve Partije, nego su u prvi plan postavljali<br />
cisto akcione parole: "Pripremajte s~ za orиZani ustanak!",<br />
"SakuipljaJjmo oruZje!". То su bile ра!Гоlе koje је oЬnovljena<br />
organizacija jednostavno preuzela od stare organizacije. Na taj<br />
nacin Partija је u masama stvarala iluziju о neposrednoj revolucio:rшrnoj<br />
situaciji. Те pogreS:ne parole su imale i konkretp.e<br />
lo&e posledice, jer su, па primer, u Notranjsikoj dovele do toga<br />
da је cela, ро broju sna:lna, organizacija naginjala terorizmu i<br />
rormiranju orиZanih jedinica.' Sto se Partija posle provale' u<br />
Notranjskoj ni do danas nije povezala sa 1jud:ima u .toj p
18 BO!US КlD!Ut, SAВRANA DBLA, 1, 1933-1941.<br />
U takvoj izolaciji u odnosu na centralno rukovodstvo i na<br />
osnovne organizacije, Pokrajinski komitet nije politicki delovao<br />
niti је mogao deloova't!i, nego је 01Ьavljao samo teh.nliCke poslove;<br />
· Privremeno pokrajinsko rukovodstvo bilo · је zapravo samo ne<br />
. kakva tehnicka komisija, а njegov sekretar је Ьiо glavni tehnicar.<br />
u prvoj polovini 1932. godine pokrajinsko rukovodstvo је<br />
pocelo da izdaje RdeCi ртарот 10 • Time је organizacija nesumnjivo<br />
stekla veliki ugled medu masama, narocito zbog toga sto је<br />
RdeCi ртарот izlazio gotovo redovno. Ali zbog nepravilne linije<br />
i sasvim sektaskog karaktera organizacije, Rdeci ртарот jos<br />
nije Ьiо na putu_ da postane organizator borbe radnog naroda.<br />
3. OЪnavljanje do likvidacije sektoтa<br />
U proletnjim mesecima 1932. godine veze РК sa unutrasnjoscu<br />
su se toliko razvile da је Ьila neophodna sira po<strong>dela</strong><br />
rada. Ali је po<strong>dela</strong> rada izvrsena pogresno. Naime, РК је izvrsio<br />
teritorijalnu podelu (na notranjsko-dolenjski i na stajerski<br />
sektor) 11 umesto podele ро linijaina rada (agitacija i propaganda,<br />
dr Ales BeЬler i Albert ШеЬес, koji su u Holandiji izdavali list za<br />
slovenaCke iseljenike Slovenska <strong>dela</strong>vsko-kmecka тepuЬlika. Posto su se<br />
u leto 1932, mimo privremenog СККРЈ i pokrajinskog rukovodstva u Sloveniji,<br />
poceli povezivati sa pojedinim komunistima u ·sloveniji da Ьi ih<br />
prido'Ьili za saradnju u listu Slov~mSka <strong>dela</strong>vsko-kmecka тepv,Ьlika, do51o<br />
је do ostre reakcije pokrajinske organizacije КРЈ u Sloveniji i do intervencije<br />
privremenog СККРЈ. BeЬler је Ьiо pozvan и Вее na odgovornost,<br />
ali mu је posle razgovora sa Vladimirom Copicem, clanom jиgoslovenskog<br />
partijskog rukovodstva, povereno rukovodenje Komisijom za slovenacko<br />
nacionalno pitanje pri СК. Na tom mestu BeЬler је ostao sve do dolaska<br />
Lovra Kuhara. Medu dokumentima iz Fonda КI za osvetljavanje ovog<br />
slucaja posebno su znaёajni КI; 1932/133, А-С:КSКЈ - izvestaj СККРЈ<br />
о dopisu Alberta ШеЬеса u vezi sa namerom da se tretiranje slovenaёkog<br />
nacionalnog. pitanja stavi u prvi plan, i К!, 1932/137, А-С:КSКЈ -<br />
pismo br. 3 Centralnog komiteta КРЈ Pokrajinskom komitetu КРЈ za<br />
Sloveniju о odnosu slovenaёkih komunista prema akciji koju su pokrenuli<br />
BeЬler i ШеЬес. Centralni komitet је u svom pismи posebno upozorio<br />
na tendencij-u, koja је, ро njegovoj oceni, doSla do izraZaja u<br />
BeЬlerovoj i ШеЬсеvој akciji, naime da s'lovenacka komunisticka orgai[lizacija<br />
deluje kao samostalna sekcija КI, Sto је СК ocenio kao separatizaпi.<br />
10<br />
Rdeёi ртарот, ilegalili list КРЈ za Sloveniju, izlazio је od marta<br />
1932. do avgusta 1934. godine. List је uredivalo pokrajinsko rukovodstvo<br />
Partije; veliki doprinos oblikovanjи njegove sadrZine dao је narocito<br />
<strong>Boris</strong> Кidric.<br />
11<br />
U novembru ·1932. РККРЈ za Sloveniju obavestio је Centralni<br />
-komitet КРЈ о podeli rada u Pokrajinskoj organizaciji na cetiri teritorijaina<br />
sektora - stajerski, gorenjski, notranjski i dolenjski (КI,<br />
1932/168, A-OKSKJ).<br />
О STANJU, RADU, GRESКAМA 1 ZADACIМA РОКР U SLOVВNIJI 19<br />
seljacko-nacionalna i sindikalna komisija i organizacioni se:kretarijat).<br />
Та &jenica је i kasnije, kada је РК роеео oВ·trije i<br />
tacnije da gleda na linije rada, ometala njegovo pravilno delovanje<br />
u svim oЬlastima revolucionarne borbe. Pod uticajem<br />
rasta borbenog poieta nacionalnorevolucionarnih masa ·(demonstracije),<br />
i РК је postajao svestan sektaskog karaktera ol1ga.riizacije<br />
i росео је traziti nove puteve, ali zbog niskog ideoloskog<br />
nivoa i sla;Ьih veza sa centralnim rtikovo.dstvom, РК је stavljao<br />
и isti kos pokret RS0 12 i pokret SNRP, planirajuci i za jedan i<br />
za drugi pokret samo jednu masovnu organizaciju, koju је nazvao<br />
Radnicko-seljacki revolucionarni odbori. РК ·је toj organizaciji<br />
postavio zadatak, pored borbe za svakodnevne ekonomske<br />
zahteve, i "sakupljanje" оrШја, tako da su ti odbori doЬi-<br />
. jali karakter pravih revolucionarnih odbora u neposrednoj revolucionarnoj<br />
situaciji. Ali је osnivanje "revolucionarnih komiteta"<br />
te vrste ostalo uglavnom na papiru. Oni su u klici bili<br />
osnovani samo и Bohinju (sezonski radnici), u St. Pavlu i de-<br />
Jimicno u Beloj krajini. ---<br />
U to vreme pocela su da izlaze dva lista: u Novom Mestu<br />
Boljsevik 14 za dolenjski okrug i Rdeci signali 15 na LjuЬljanskom<br />
12<br />
Revolucionarna sindikalna opozicija - jedan od oblika rada КРЈ<br />
u reformistiёkim sindikatima, koji se роёео razvijati u vreme sprovodenja<br />
direktive "<strong>Komunist</strong>i u sindik:ate!" sredinom 1932. godine. Direktivu<br />
је razradilo Privremeno rukovodstvo КРЈ posto је uvidelo da se mora<br />
prekinuti praksa stvaranja ilegalnih sindikata i bojkotovanja rada. u<br />
reformistiёkim sindikatima, na ·sta se bila orijentisala Partija nakon zavodenja<br />
sestojanuarske diktature 1929. godine. 0 (Oznacili smo napomene<br />
koje su sacinili saradnici Instituta za medunarodni radnicki pokret, и<br />
Beogradu.) ·<br />
13<br />
Slovenski narodni revolucionarji (Slovenacki nacionalnl revolu;:.<br />
cionari) - organizacija koju је stvarala КРЈ od kraja 1932. sa xiamerom<br />
da narocito medи slovenackim seljacima propagira revolucionarnu<br />
misao. Slovenacki nacionalni revolucionari su u skladи sa svojim programskim<br />
ciljem (ujedinjenje slovenacШog naroda) pokusali da u svoje<br />
redove ukljuce, u drugoj polovini 1933. •godine, razlicite slovenaoke poli-ticke<br />
i kulturne organizacije, ali bez veeeg uspeha. Organizacija SNR<br />
је zapocela objavljivanje бasopisa za selo Ljudska pтavica oktobra 1934.<br />
godine. Posle Splitskog plenuma, СККРЈ је odustao od daljnjeg organizovanja<br />
SlO-venackih nacionalnih revol·ucionara.<br />
14<br />
· Boljsevik, Novo Mesto, god. I, 1932. Izdavac OkruZni komitet<br />
КРЈ Novo Mesto; izislo је sest brojeva, od kojih su prva dva sapirografisana<br />
и zamku Luknja, а ostali u Novom Mestu. ··<br />
15<br />
Rdeёi signali, LjuЬljana, god. I-II, 1932/33-1933/34. Izlazili<br />
su od novembra 1932. do maja 1934. godine. Izdavali su ih Univerzitetski<br />
komitet <strong>Komunist</strong>icke stranke Jugoslavije (К:SЈ), odnosno КРЈ u<br />
LjuЬljani (Univerzitetski komitet, Univerzitetska frakcija КРЈ, <strong>Komunist</strong>iёka<br />
studentska frakcija LjuЬljanskog univerziteta, <strong>Komunist</strong>icka<br />
frakcija Ljubldanskog univerziteta).
20 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 193~1941~<br />
univezitetu. Treci broj Rdeceg ртарота Ыо је stampan u stampariji<br />
Pokrajinskog komiteta, koja је ubrzo zatim Ьila otkrivena.16<br />
·<br />
Кrajem 1933. godine politicka· shvatanja pokrajinske organizacije<br />
poeela. su se Ьr-zo razblstravati; РК se tesno povezao<br />
sa Centralnim-komitetom i od тЩеgа_ doiЬio veliku politi&u pomoc.<br />
DoSle su prve direktive za-rad u RSO, medu seljacim.a,<br />
u SNR itd. U Pokrajinskom komitetu se pocelo ra8ciScavati stanje<br />
u ideoloskom pogledu' i mesne organizacije su od njega pocele<br />
doЬijati konkretnije politicke direktive. Isto tako, mes.ne<br />
organizacije su p9cele doЬijati prve direktive о organizovanju<br />
S\'akodnevnih borЬi za ekonomske zahteve. Pojavile su se prve<br />
akcije koje је organizovala sama Partija (junske demonstracije<br />
u Trbovlju 17 ) ili је na njih uticala (Нuda Jama 18 ).<br />
U to vтeme Par.tija је dipS!tigla ik!u1m1nacijru u pogledu broja<br />
svog clanstva, ali је zanemarivanje ·uCV:rScivanja konspiracije;·ra.zvijanja<br />
budnosti prema provokatorima i otpornosti prema<br />
politickom teroru uz istovremno politicko izgraёlivanje clannova<br />
uskoro dovelo do losih posledica.<br />
Nastupile su masovne "ртсvа!е". One su pocele "provalom"<br />
_emigranata iz Slovenackog primorja, koji su neko vreme<br />
16<br />
Тreci broj Rdeceg prapora staщpan је u novembru 1932. u stanu<br />
Josipa Beltrama u Lju:Ьljani normalnim stamparskim slogom. Stamparija<br />
је bila otkrivena 23. decemrba 1932. godine. Proleter u br. 4, od<br />
aprila · 1933, god. IX, doneo је opsirnu ocenu ovog broja, u kojem se,<br />
pored .ostaloga, nalazio i izvestaj о strajku gladu u kaznionici u Sremskoj<br />
Мitrovici. Proleter је istakao veliki uspeh organizacije u Sloveniji<br />
sto је mogla izdati stampano glasilo.<br />
17<br />
U Тrbovlju је najpre 30. juna 1933. demonstriralo oko 2500 rudarskih<br />
zena pred zgradom uprave ТРD (Тrbovljanskog druStva za<br />
eksploataciju kamenog uglja), zahtevajuci posao i bleb, vece i za sve<br />
jednako zaposlenje. Protiv rudarskih zena nastupili su zandarmi i policajci.<br />
Posto su razgovori sa fupanom Voduskom bili bezuspesni, rudarske<br />
zene su 1. jula 1933. zaposele ulaze u okna, dnevne kopove i<br />
druga radna mesta. Dosle su im u pomoc i zene Нrastnika i Zagorja.<br />
Sklonile su se tek onda kada је uprava rudnika obeeala rudarima novёanu<br />
pomoc, besplatnu podelu brasna i uvodenje novih sihti. _ Zbor<br />
radnika koji su pripremili socijaldemokrati revolucionarna masa pretvorila<br />
је u protestni zbor. ·<br />
п Kada је 1. marta 1933. uprava ТIIbovljanskih rudnika otpustila<br />
105 rudara u rudniku Huda Jama, З. marta 1933. doslo је. do demonstracija<br />
nezaposlenih rudara i njihovih zena pred zgradom uprave rudnika.<br />
Demonstranti su zahtevali da uprava opozove otpuste. 2andarmi,<br />
koji su pokusali da rasteraju masu, uhapsili su 14 demonstranata.<br />
О STANJU, RADU, GRESКAМA 1 ZADACIМA РОКР ·u SLOVENIЛ 21<br />
sacinjavali jezgro ljuЬljanske gradske organizacije, 19 а zatim<br />
је sledio mnogo teZi udarac - notranjska "!Provala", koja је<br />
potpuno odvojila notranjsku ,oгganizacijџ. od.- P~rtije sve do da"<br />
nas. 20 Sledila је ce1jska, 21 ра u vezi Sa. njom ilj;uЬ1jans;ka "provala"22,<br />
а jos pre su izvrsene provale u MariЬoru 23 · i Jesenicama. 24<br />
Najbolji i najizgraёleniji kadrovi baceni su u zatvor. Naime,<br />
svuda su bili pogoёleni u prvom redu kadrovi funkcionera. Те<br />
"provale" su gotovo svuda izazvali ·provokatori, јег su partijski<br />
komiteti zajedno s Pokrajinskim · komitetom posvecivali suviSe·<br />
шаlо pa.Znje konspirativnom izgraёlivanju Partije.<br />
Godine 1933. bili su ukinuti sektori i rUkovodstvo Partije<br />
u Sloveniji organizovalo se na osnovi komisija ро linijama rada.<br />
19<br />
Кrajem 1932. policija је prodrla u organizacije komunista u<br />
LjuЬljani koji su 1929, i 1930 .. prebe~li iz. J.џlijske krajine u Jugoslaviju.<br />
Od 21 organizacije koje su bile vezane za <strong>centar</strong> pri Radnickoj<br />
bini (Delavski oder) u LjuЬljani i ciji su clanovi delimicno radili i<br />
u Iegal~юm druStvu primorskih emigranata "Мlada Soea", policija је<br />
otkrila dve trecine. Drugog juna 1933. dvadeset jedan komunist, slovenacki<br />
politicki emigrant iz Julijske krajine, osuden је od Suda za<br />
zastitu . drzave · u Beogrщlu na .tzv. Prionovom· .procesu (nazvanom tako<br />
ро nosiocu procesa Jozetu Prionu). (D. S., 1932/65, A-CKSKJ.)<br />
20 • Тrinaestog marta' 1934 .. Sud za ZaStitu'- cirzave osudio 'је 17 komunista<br />
iz Notranjske ("Gerlov proces", nazvan tako ро nosiocu procesa<br />
Frideriku Gerlu) koji su bili џhapseni_ izmedu 11. i 22. juna .1933.<br />
godine. Organizacija nontranjskih komunista imala је svoje sreCliste u<br />
LjuЬljani i organizacije u Vrhniki, Logatecu, Cerknici, Grahovu, Lozu<br />
i Begunjama. (D. S., 40/33, А-СККРЈ.)<br />
n Devetog aprila, ,1934. Qkrц.Zni; sџ_d ,u· Celju, osudio; је 11!.J~omunista<br />
iz Celja, ·savirijs:ke dolirie.'i ;Si'ovenj Grad.eca na kaznu od tri godine<br />
roblje (Вranko Diebl, Slavko Slander) _do cetiri. meseca ·strogog<br />
zatvora. (Кzр 815/33, Ai-hiv SЉv.eiЩe.) Na pocirucju Celja, St. Pavla<br />
kod PreЬolda i Slovenj Gradeca 1942. fortnirana је organiz.acija КРЈ sa<br />
Okruznim komitetom u Celju, v~ana za, <strong>centar</strong> partijske obnove u<br />
LjuЬljani i u Rogaskoj Slatini. D'elovala је sve do 19. novembra 1933,<br />
kada su u vezi sa policijskim provalama u neke organizacije КРЈ u<br />
LjuЬljani pocela hapsenja i celjske organizaёije.<br />
:>.2 Dvadeset sestog juna 1934. OkruZ):Џ !Щd u Ljublj_~ (VI Kzp<br />
1606/33, ZA-CКZКS) osudio је g'rupu koinumsta iz LjuЬljane i Ptuja,<br />
deloш vezanih za partijsku organizaciju na Univerzitetu u LjuЬljani,<br />
а delom za skojevsku organizaciju sa centrom u gimnaziji u Ptuju.<br />
U LiuЬljani је policija prvi ]2Ut provalila u organizaciju 21. decembra<br />
1933, а u Ptuju 11. januara 1934. godine. Hapsenja su obuhvatila i grupu<br />
poljskih studenata na LjuЬljanskom univerzitetu, medu kojima i nosioca<br />
procesa Izaka Feueberga. , . .<br />
23<br />
Sedamnaestog januara 1935. Okruzni sud u Moriboru (VI Кzр<br />
581/34, А-МNОМ /A:rblv. Muzeja naroфle. os.voboditve, MariЬor/ i<br />
ZA-CKZKS) izrekao је kaznu petnaestorici komunista iz MarЉora,<br />
od kojih је devet osudeno na kazne zatvora, od cetiri godine (Мilan<br />
Apih) do sest meseci (uslovno). U MariЬoru __ policija је provalila u okrиZnu<br />
partijsku i okruZnu skojevsku -cirganizac~ju najpre 1. maja, ра<br />
zatim sredinom jula 1934. godine.<br />
;и О jesenickoj "provali" u arhivima nета podataka.
22 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
4. Razvitak Paтtije od likviaacije sektoтa do danas<br />
Za celo to vreme razvitka Partije u Sloveniji karakteristic-<br />
. na • је najaktivnija pomoG Centrahiog komiteta pokrajinskoj organizaciji.<br />
Posle ukidanja sektora pokrajinska organizacija u<br />
Sloveniji pocela је da organizuje, odnosno da pomaze organi-<br />
7.ov.anje masovmh ocganizacija (SК.ОЈ-а, RSO, SNR, Ср25),- о<br />
cemu cemo kasnije govoriti. Pokrajinska organizacija је ~ os-<br />
110Vi zauzela pravilno stanoviSte. U samoj organizacije se afirшisao<br />
boljseviCki sistem organizovanja i podele rada, ali se jos<br />
zadrzavala jedna greska: u Pokrajinskom komitetu i dalje su<br />
bili samo intelektualci. "Ptovale" su delimiCno, direktno Ш<br />
jndirektno, dodirivale i РК, ра је bilo potrebno neprekidno<br />
reocganizovanje rukovodstva. Тај s-ta.Ъni ner~d је lo8e uticao<br />
na razvitak organizacije; on је upravo toliko uticao da је ometao<br />
njen normalan razvitak. Doneta је odluka da se jedan deo<br />
clanova РК prebaci u Komisiju za agitaciju i propagandu, koja<br />
do tada nije postojala, i da se kooptiraju tri industrijska radnika.<br />
Та odluka је do sada s.amo delimiёno realizovana. Bila<br />
su kooptirana dva radnika, а treceg privremeno zamenjuje intelektualac.26<br />
Pokrajinska konferencija mora to pitanje definitivno<br />
resiti i time се partijska organizacija u Sloveniji u organizacionom<br />
pogledu Ьiti koliko-toliko izgradena.<br />
Same "provale" su dokazale da se Partija toliko ucvrstila<br />
i stekla toliko simpatija i poverenja radnog naroda da se viSe<br />
ne moze oboriti na zemlju. Iako su proslogodiSnje "provale"<br />
ро obimu i kvalitetu uhapsenih komunista bile mnogo vece -od<br />
"provala" koje su izvrsene 1930. godine, organizacija је ipak<br />
opstala, i ne samo Qpstala nego ni njen rad u politickom pogledu<br />
nije mnogo zaostao, i ona se cak· razvijala i napredovala. Masovni<br />
uticaj Partije је danas veci nego sto је Ьiо ikada pre i<br />
ona је vec postala znacajan odlucujuci faktor u politickom zivotu<br />
Slovenije. I.~J>Зk se ne moze reC:i da је ona povezana sa masama,<br />
ali DJiz alkcija govori о tome da se sa nj1ma. pdcinje povezivati<br />
i da је do osvajanja vecine radnicke klase ostao samo<br />
jos jedan korak.<br />
25<br />
СР - Crvena pomoc, medunarodna humanitarna organizacija<br />
radniCke klase, delovala је od 1921. do 1941. godine. СР Jugoslavije osrtovana<br />
је 1922, а na inicijativu Centralnog odbora Ne:zavisne radnicke<br />
partije Jugoslavije organizacija је u februaru 1924. osnovana u<br />
Sloveniji. Na celu Rdece pomoci Ьiо је komitet, а u to vreme radilo<br />
је osam mesnih odbora u najvaznijim radnickim centrima u Sloveniji<br />
(A-CKSKJ, Fond СР, 1924/14).<br />
26<br />
О tome је Edvard Kardelj obavestio Centralni komitet КРЈ<br />
23. jula 1934. godine. (Pismo РК Slovenije od 23. jula 1943, KI 1934/153<br />
A-CKSKJ.)<br />
'<br />
Ј<br />
О STANJU, RADU, GRESКAМA I ZADACIМA РОКР·,џ SLOVENUI 23<br />
5. Pozitivni i negativni momenti obnavljanja<br />
Na kraju ovog. <strong>dela</strong> organiz1:1cionog izvestaja keba u celini<br />
izneti liniju kojom је teklo obnavljanje pokrajinske 'organi:,acije.<br />
Ostaci tog oiЬnav1janja, i to veoma snaZni i otpomi oвtaci<br />
ni do danas nisu prevazideni i mi ih necemo moci savladati<br />
drukcije nego na taj nacin da od tacke do tacke utvrdimo sve<br />
greske i sve pozitivne stтane i da tako predemo na pravii ЬoljseviCku<br />
organizaciju od poslednje celije do najviSeg komiteta<br />
u Sloveniji.<br />
U obnavljanju pokazale su se sledece negativne strane:<br />
1. Linija najmanjeg otpora prilikom obnavljanja (napustanje<br />
masovnih borЬi).<br />
2. Izrazito sektaski nacin obnavljanja (okupljanje pojedin~~.<br />
- . -<br />
3. Nedostatak radnickih kadrova i zanemarivanje njihovog<br />
izgradivanja i ousustvo rad11ika u samom pokrajinskom rUko:<br />
vodstvu.<br />
4. Odsustvo nastoja11ja da se u isto vreme obna:vljaju _ i<br />
omladina i СР, da se radi .frakcijski, da se radi medu zenama<br />
i protiv rata i fasizma.<br />
5. Кrajiilje s1аЬе veze sa centralnim rukoV10dStvom.<br />
6. Slaba konspiracija, slabo pripremanj~ drugova za "provale".<br />
7. Nikakvo raskrinkavanje provokatora i sumnjivih elemellata.<br />
(Iako su organizacije imale sektaski karakter, iako su<br />
padale mnogobrojne zrtve, nekonspirativnost је do danas ostala<br />
-najkar.akteristicnija crta partijske orgapizacije u Sloveniji.) Toleranmja<br />
pojedin:ih drugova prema sumnjivim elementima u<br />
Partiji donela је mnogo zla. Prema tome, jasno se vidi da rii<br />
sektaStvo ne pomaze ako se ne radi konspirativno. Uz doslednu<br />
konspiraciju Partije i uz budnu kontrolu nam svim njenim<br />
c~~novima mozemo bez bojazni privuci nove ljude u organiza<br />
24 BORIS КШRIС, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
2. Aktivnost РК u traZenju veza.<br />
3. Brza nabavka stamparskih sprava;<br />
4. Izdavanje listova. RdeCi ртарот, Rdeci signali i Boljse:-<br />
·vik. . . . . .·<br />
Као sto se vidi, minus је veliki, а plus veoma mali. Moramo<br />
se truditi da svojim buducim· radom promenimo minus<br />
и plus.<br />
6. DaпaSnje organizaciono stanje Paтtije и Sloveniji<br />
Organizacii(J![lo stanj€ Partije u Sloveniji sada 1€ sledece.<br />
Formirani su okruZni komiteti u LjuЬljani, Novom Mestu,<br />
Ptuju i Trbovlju i oni dobro rade; vеоща је slab ОК u ,'fesenicama<br />
i u Celju, dюk u R[oga8koj] S[latini] deluje celijs,ki loo.<br />
mitet (koji oЬuhvata itri grupe ce1iija) u isto vreme s ОК. OkrиZni<br />
komitet za Dravsku dolinu i Okruzni komitet u · Mariboru<br />
nalaze se u fazi osnivanja. Ukupan broj clanova Partije<br />
u Sloveniji sada iznosi .. . zт Od delegata cemo cuti opsirne izvestaje<br />
о pojedinim organizacijama i njihovim karakteriвtikal1la.<br />
Sada iznosimo samo neke opste karakteristicne · crte nasih<br />
organizacija i gr~ske koje se odnose na celu organizaciju~<br />
1.-Veze izmedu РК i orgariizacija .izvan LjuЬljane cesto su<br />
veoma slabe. Desava se . da РК: za duze vreme ne moze da<br />
usposrtavli vezu sa pon~kom organizacijom. Tako, na pr:imer, u<br />
Jesenicama nije Ьilo "provale" ili neceg slienoga, а ip:ak su<br />
veze iznenada prekinute i nisu Ьile uspostavljene viSe od mesec<br />
dana. 28 Takvo stanje dovodi do najnepozeljnijih posledica.' Onemogucavaju<br />
se redovno davanje direktiva i sla11je stampe, one:..<br />
mogucava se svaka kontrola РК щtd radom organizacije u tom<br />
kraju, а ni clanstvo celija nema kontrole nad radom РК<br />
2. Celije se ·sastaju suvise retko·. То vazi za vecinu organizacija,<br />
а u nekim mestima stanje је cak takvo da organizacija<br />
ni nema baljsevd:Ck!i. organizovanih 6eiija, ра se one sastajгu najvise<br />
slueajno. Razume se da u talkvim uslov:ima nije mogueno<br />
prodiskutovati materijal koji salje РК niti se mogu vaspitavati<br />
radnicki kadrovi koji Ьi bili u stanju da preuzmu rukovodstvo<br />
partijske organizacije u svoje tuke Џ': slucaju da padne postojeci<br />
forum. · ·- .,_, · ·<br />
3. Celije skrivaju svoje revolucionarno lice pred radnickim<br />
i seljackim masama. Mnogi nasi drugovi su uvereni da se morr<br />
U dokumentu nema bro]/i; u. izvestaju Edvю;da Kardelja od<br />
decembra 1934. naveden је broj od- 328 aktivnih clanova.<br />
2 ' U istom izvestaju govori se о "provali" u Jesenicama.<br />
1 ,,<br />
ј<br />
g<br />
Ј<br />
;<br />
;<br />
!<br />
..<br />
Navodim slucaj jedne ai-ganizacije (za sada ne po'minjem njeno<br />
ime, mada njen delegat sedi medu nаша) koja је namerno si~<br />
О STANJU, RADU, GRESКAМA 1 ZADACLМA РОКР'U SLOVENIЛ 25<br />
Ј<br />
rajiU pijp!uno sikrivati бim postanu бlanovi celi1e. Pred radnicima<br />
Ьi najradije prikrili da tamo uopste postoji organizacija.<br />
rila gi.asove medгu radnicima· da letke koji .. su bili rastureni u<br />
tom kraju n:isu II'asturaJi domaCi kormuniвti, nego da su ih done1i<br />
neki ljudi iz inostranstva. Takvo krajnje oportunisticko pona<br />
Sa.nje nekih organii.zacija i drugova zasluzuje svailro osudu. U<br />
redovima KOimun;isticke p1:1.rtije nema mesta za ljude kOiji se<br />
plase da pokazu masama da su= za ·ьorbu, .da su za lepsu budu6nost<br />
radnicke k1ase. Мi, komunisti, ne oojimo se da pok.a;.<br />
zujemo svoje lice. Mora±no cutati SanlO о tome da smo clariovi<br />
celija. Potpuno skriveni od javnosti smeju ostati samo orii<br />
koji imaju posla sa tehnikom (stampa.rd.je, kliriri, a:drese, javke<br />
itd.). · .<br />
4. Strah od lega:Jnog rev0'1ucionarnog rada pre svega ро<br />
sindikalnoj i fra.kcijskoj liniji predstavlja nasu ra.k-ranu. Desava<br />
se da su drugovli (lkoj:i. su eak u veCini) p!Гisutni k.ada socija-<br />
1.fasisti ili drugi demagozi prikriveno ili otvoreno napadaju<br />
medu radnicima i seljacima politiCku liniju Partije i1i izbacuju<br />
na8e drugove iz organizacija, а da ipak svi cute i dopustaju<br />
da demagozi i dalje drze radne mase u svojim kandZama. Ako<br />
se komunisti ta.ko drze iz straha od proganjari.ja, to је Iieboljsevli.Oko<br />
drZanje lkoje zas1ufuje OS'Ildu, а ako· njiihov stra:h poti:<br />
ce iz formalne neizgradenosti, iz toga sto, д/:!-. primer, ne ume~<br />
ju da drze govore i slicno, on је za jos vecu osudu, jer svaki<br />
komunista treba da zna da nij е u. pit.an!iu · to· kako 6emo govoriti,<br />
.nego 1ю sta cemo govociti . ra:dnim. masama. Mi, 'komu~<br />
nisti, partija smo a.kcije, а ne govora i zato radnim masama.<br />
treba reci sta је potrebno ciniti, ko је kriv i koga treba napasti,<br />
а u tu svrhu nisu potrebne govorancije i jezicki trijumfi.<br />
5. Nedoslednost u sprovodenju linije predstavlja jednu od<br />
veoma stetnih gresa.ka. Drugovi govore: · hajde, ро direktivama<br />
cemo izvrsiti jednu stvar, а druga sada nije potrebna. bni tie<br />
znaju da zbog toga sto nisu izvrsili drugu stvar i prva stiтar<br />
gubl od svoje vrednosti i od svog znacaja za Partiju. Podsecam<br />
samo na strajk u Trbovlju, gde su drugovi postigli prilicno ve-<br />
1iki uspeh, ali · Ьi taj uspeh Ьiо jos veci i imao Ьi vece rezultate<br />
za radniStvo a.ko Ьi se dosledno spi:ovodila linija Partije .. ·.<br />
6. Napustanje akcija za svakodnevne ekonomske zahtev!'!<br />
kao prilike za mobilizaciju radnih masa za revolucionarne ciljeve<br />
Partije, za stvaranje masovnih organizacija (RSO, SNR,<br />
СР) i sektasko obnavljanje celija. То su gteske koje dovode do<br />
toga da i novi clanovi ubrzo podlezu sektaskom duhu koji<br />
vlada u organizaciji. Suprotno tome, svaka organizacija Ьi se
126 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933--:1941. -<br />
111orala povecavati i obnavljati u borЬi i iz nje 'J::>_i morali pri<br />
Hcati novi clanovi. Oni Ьi, dakle, vec prilikom stupanja u- organizaciju<br />
bili oprobani, а sama organizacija Ьi rasla u borЬi<br />
· i mogla Ьi postati samostalan organizator .Ьоr!Ье radnog naroda.<br />
7. &umse malo raskr:im.kavanja svih vrsta Ъirokrata i idemagoga<br />
dovodi dotle da nase organizacije uvek · iznova nasedaju<br />
demagogiji socijalfasista, а sta tek da se ke.Ze za tad:bl.cke i<br />
seljaCke mase!<br />
8. Pшtija za sada ne moze da pokaze nikakav rad frakcija.<br />
Sa izuzetkom S:a.veza radnd.C!kih zena i devojaka.29 i de1imicno<br />
SloiЬode 30 , sve юstalle organizacije su pr~u8tene socijalfaSi.stima,<br />
а seljaci klerikalcima ili fasistima. Navescu samo jedan<br />
primer: nasa organizacija u Тrbovlju је dopustila da na kongres<br />
Slobode dode pravi socijalfasist, koji је najbesnje udarao ро<br />
postenim revolucionarnim radnicima i ро jesenickoj -podruZnici<br />
Slobode, koja је bila i raspustena. 31 Та cirijenica је ucinila<br />
porazan utisak na delegate koje su poslale mnogo manje i neznacajnije<br />
podruZnice. Umesto da delegat iz Trbovlja pokaze<br />
uzor frakcijSkog rada, uzor napada na demagoge i izdaj:nJike,<br />
na8i drngoV!i su Slo.Ьodu jednostavno prepustili socijalifa.Sistima.<br />
9. Jedna od najtezih gresaka jeste zlocinacka izolovanost<br />
velike veC:i.ne nasih. organ:izacija od radmh seljaCЮh masa. U<br />
sledecem referatu о radu medu seljacima videcemo koliku је<br />
stetu stanju Partije naneo taj nehat. То stanje viSe nikako ne<br />
smemo trpeti. · -<br />
10. Najzad cu se dotaci jos jedne osobine, koja је vise<br />
osobina komunista nego organizacije, ра је zato od velikog<br />
znacaja za njene uspehe. Velika, mozemo reci ogromna vecina<br />
29<br />
Zveza <strong>dela</strong>vskih zena in deklet osnovaha је -1924. u LjuЬljani;<br />
najpre је bila pod socijaldemokratskim uticajem, а kasnije postupno<br />
potpadala pod komunisticki, sto је najzad dovelo do njenog raspuStanja<br />
27. novembra 1935. godine.<br />
30<br />
Radnicko prosvetno drustvo Svoboda za Kranjsku, koje је osnovano<br />
1913, na svojoj Drugoj opstoj skupstini 17. novembra 1918. donelo<br />
је odluku da se prosiri na sve radnicke centre u celoj Sloveniji, sa<br />
podтuZnicama koje Ьi imale pevacke, tamburaske i gimnasticke odseke<br />
i radnicke skole. Posto se vise puta reorganizovala u ·savez udruZenih<br />
podruZnica, ova organizacija је s centralom i 28 podruZnica, posle<br />
"Sleta Svobode" od 7. jula 1935. godine, 13. jula· raspu8tena naredbom<br />
banske uprave dravske banovine.<br />
31<br />
Cetvrtog aprila 1933. desnicarska centrala Svobode ra5pustila<br />
је komunistiCki usmerenu jesenicku podruZnicu. Zato su jesenicki radnici<br />
13. septembra iste godine osnovali novo drustvo pod nazivom Enakost.<br />
Ovo drustva је radilo, sa prekidima, do januara 1940, kada је Ьilo<br />
raspusteno.<br />
О STANJU, RADU, GRESКAМA I ZADACIМA РОКР U SLOVENUI 27<br />
na8ih drugova misli da је rad u organizaciji samo delic njihovog<br />
svakodnevnog rada i da је upravo taj rad najmanje vazan.<br />
U organizaciji imamo i takvih drugova koji napustaju i najznaёajniju<br />
akciju Partije, sednicu ili posao ako ih neko pozove u<br />
planine Ш na zaЬavu. T.akvo malogradansko shvata.nje oгganizacije<br />
prilici samo socijalfasistima, а ni u kom sl1:1caju revolucionarima.<br />
Svi mi moramo Ьiti svesni toga da smo pre svega<br />
i jedino borci za proletersku revoluciju i da sve drugo tek zatim<br />
do~azi na red. Nase sluzbe, zarade itd. od drugostepene su<br />
vaznosti, jer nam samo omogucavaju da se posvetimo revolucionarnom<br />
radu. U tom pogledu u organizaciji treba odrzavati<br />
nepopustljivu boljsevicku disciplinu. Svi clanovi moraju imati<br />
kontrolu nad radom i ponasanjem svakog pojedinca. То isto<br />
vзZi i za privatni zivot komunista. Moramo Ьiti svesni toga<br />
da covek koji је u privatnom zivot-u slaЬic, koji se odaje alkoholu<br />
i uplice se u malogradanske svade i ne ume da stekne postovanje<br />
svoje okoline ne moze voditi mase u borbu i ne zasluZиje<br />
da bude Clan Partije. Samo ttako allro svaik:i po1edinac<br />
pre prijema u Partiju bude pazljivo odmeren sa svih strana<br />
mog;ueno је iz;graditi partij~ku organШ.aciju na potrebnoj visini.<br />
Privatni zivot komunista nije, dakle, sporedna stvar. <strong>Komunist</strong>a<br />
pteuzima na sebe obaveze. Moramo Ьiti svesni toga da<br />
Ьiti clan <strong>Komunist</strong>icke partije i borac za proletersku revoluciju<br />
ne znaci samo zrtvu, ne, to је pre svega ponos i cast.<br />
Prema tome, iz organizacije treba odstraniti malogradansku<br />
familijarnost.<br />
11. Reci cemo nesto i о cisto tehniCkim greskama и organizaciji.<br />
Pojedine organizacije ne umeju da stvore svoj tehniCki<br />
aparat. Mora se jednostavno konstatovati da nijedna okrиZna<br />
orgamzacija u Sloveniji (moma sa jedinim. Шuzetkom<br />
LjuЬljane, koja i nije na potrebnoj visini) nema sopstvenog<br />
tehniOkog аратаtа.. Pll'ii tome ne mislim sa.mo na staщpail'li.ju. Ne,<br />
nета ni najosnovtnije tehnicke organizacije koja Ьi se br.im.ula<br />
za o.dciav.anje staln:ih veza sa РК, koja Ьi traZ:ila sоЬе za sastanke,<br />
adrese za pisma, javke, koja Ьi uspostavila kurirsku slilZbu,<br />
or,ganizovala raspodelu literature itd. Uz to dolazi i pomanjkanje<br />
SQpstvenog tehnickog aparata, sto im.a za posledicu poraznu<br />
cinjenicu da postoji mogutnost da u nekom najznacajnijem<br />
trenutku organizacija ostane potpuno odvojena od РК i<br />
da ne bude u stanju da umnozava Ьilo kakvu literaturu za<br />
mase. 1 tome treba uciniti kraj.<br />
12. Za sve organizacije је karakteristicno i to da se nikad<br />
rie trude da Pokrajinskom komitetu salju izvestaje о svom radu<br />
i svom stan:jlu. Ј asno је, r~e se, da РК ne mZe davati<br />
dovoljno konkretnih uputstava.
1·<br />
-·i ·'<br />
28 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
13. I tako dalje, i tako dalje. П diskusiji cemo konstatovati<br />
. ј.ОО. mnogo drџgih gresaka. Sada [preaimo na pregled na8eg masovnog<br />
rada.<br />
7. Masovni rad partijske organizacije и Sloveniji<br />
u narednim referatima podrobno cemo razmotriti situaciju<br />
i greske u nasem sindikalnom, seljaCko~nacionalnom i agita_:..<br />
ciono..:propagandnom radu, а sada se ogranicavamo samo na rad<br />
frakcija, na rad sa zenama, sa omla.dinom i u СР.<br />
а) Rad frakcija. Frakcijski rad se obavlja ozbiljno i sistema:tski<br />
u Savezu radnickih zena i devojaka, u Slobodi· i delimicno<br />
u Savezu seoskih momaka i devojaka 32 , ali taj frakcijski<br />
rad -nije 'organizovan :n:i.rti је Wn:-sktno [pOVezan sa Paxtijom, i<br />
to. zbog toga sto pri РК nije postojala komisija za agitaciju. i<br />
propagandu. Frakcije su se delimicno vec ucvrstile u organizacijama:.<br />
то· dokazuju kongresi tih organizacija 33 i stanje u pojedinim<br />
njihovim. podrШnicama. U Savezu seoskih momakџ i devojaka<br />
stanje је· slaЬije zbog centrale, ali u pojedinim · podruZnicama<br />
Partija је vec preuzela rukovodstvo.м Ogromna veeina<br />
32<br />
Prvo DruStvo kmeCkih fantov in deklet bilo ј~ osnovano na<br />
Brezovici kod LjиЬljane 4. novembra· 1923, а godinи dana kasnije, 14.<br />
decembra 1924, osnovana је Zveza drustev. kmeekih fantov Ш deklet<br />
(Savez druStva seoskih momaka i devojaka), koja је tada obuhvatila<br />
12 drustava. ·rdeja za osnivanje Saveza nastala је и radniCkom · pokretи,<br />
и redovim- Pиceljeve · Samostojne kmetijske stranke. · Deset godina<br />
ро osnivanjи ove organizacije izvrsen је prelom и njenom daljnjem<br />
razvoju, uz sve veci ·иticaj komunista. na · rad drustva. Ova organizacija,<br />
koja se kasnije preimenovala и Savez seoskih momaka i' devojaka<br />
(Zveza. ,kmeekih fantov in deklet), 1941. godine imala је oko<br />
250 dru:Stava sa pribl.imo 18 000 clanova. Те godine stupila је и OF kao<br />
jedinstvena grupa. (Vid. Kidricev clanak iz 1944. godine "Кratak prikaz<br />
razvitka Osvobodilne fronte i sadasnja politicka situacija и Sloveniji",<br />
и trecoj knjizi.) · ·<br />
33<br />
Na kongresи Zveze <strong>dela</strong>vskih zena in deklet Glavni odbor је<br />
pokusao da iskljиci iz organizacije clanice komlplisticke frakcije ZDZD,<br />
a1i kongres nije potvrdio tu odlukи; sve tri clanice koje sи bile predlozene<br />
za iskljиcenje izabrane sи и Glavni odbor.<br />
з. Predsednik Zveze drustev kmeCkih fantov in deklet Ьiо је<br />
Ivan Кronovsek, koji је ostao na pozicijama seljackog pokreta Puceljeve<br />
Samostojne kmetijske stranke i tridesetih godina, kada sи и centrali<br />
drustva jos snвZno afirmisali иticaj Komиnisticke partije France<br />
Hocevar i Мira Tom8ic (Svetina). Na terenи se tada osecao jak иticaj<br />
delovanja clanova Agrarnog akademskog klиba "Njiva" (o8novanog<br />
16. maja 1923, а raspиstenog 30. oktobra 1937), koji sи и leto 1932.<br />
potpиno preиzeli komunisti. Poslednjih godina pre drиgog svetskog<br />
rata vecina podrиznica Zveze kmeCkih fantov in deklet и Dolenjskoj,<br />
Beloj krajini, Bohinjи (Tomaz Godec!) i и Prekomиrjи presla је и<br />
ruke komиnista.<br />
О STANJU, RADU, GRESКAМA I ZADACIМA РОКР U SLOVENIJI 29<br />
drugih organizacija ·- klerikalnih, Puceljevih, fasistickih i socijalfasistickih<br />
- potpuno је odvojena od uticaja Partije. Zato<br />
na ovoj Konferenciji moramo najod.luбnije resiti da робnе<br />
redovan frakcijSiki ratl. Pravi је zloCin. propиStati sve. mogucnюsti<br />
gde Ьi bilo mogu6no olmp1jati sto veill broj 'ljuф. ! :r:azgovarati<br />
sa njim.a о svim akt,u~lШm proЬ1emima radnog coveka.<br />
Ь) Rad sa zenanw. JIUD.Ske. demonзtracije :u ТriЬov1ju, 35 strajk<br />
u tekstilnoj fabrici "Doctor i drug", 36 strajk u DupЏci 37 ' i najzad<br />
strajik u RuSama 38 sasvim jasno su nam pO!kazali. da su zene<br />
veoma revolucionaran element, koji је ponegde ispoljio cak<br />
vecu spremnost za borbu nego. muskarci: А sta smo ;mi .ucinili<br />
da te borbene drugarice uvedemo u Partiju ili u masovne organizacije<br />
NiSta! I to је jedna od sramotnih cinjenica koje<br />
Partija u Sloveniji mora prikaciti ria svoju zastavu. Jedino nase<br />
delo је Savez radnickih zena i devojaka, ali i u toj organizaciji<br />
zene rade bez nas, bez nase direktne pomoci. Koliko smo malo<br />
organizaciono o:buhvaтtiti revolucionarno raspolozenje zena v:.idi<br />
se vec iz cinjenice da ovde nema nijedne zene delegata. Ne<br />
шozemo zabeleziti gotovo nijedan plus. ·<br />
с) Omladina. Vaznost omladine za Partiju је ogromna.<br />
Treba da znamo da Ьi se upravo iz redova omladine morali regrutovati<br />
glavni i najjaci funkcionerski kadrovi Partije. Uprk.os<br />
tome, uopste је veoma kasno doslo do formiranja omladinske<br />
organizacije, а u nekim mestima ona ni do danas jos nije<br />
uspostavljena. Tek је prosla godina dana otkad је formiran omladinski<br />
РК, 39<br />
dok su ranije omladinci najcesce bili izmesani sa<br />
Cianovfuna Paтtije. Jos danas pos.toj1 prilll;iean broj celi1a i organizacija<br />
koje se nisu odvojile od Partije. Тај proces razdvajanja<br />
treba svuda zavrsiti. Ро Statutu Kominterne svaki komu-<br />
3 ' Vid. nap. 17.<br />
:ю Ree је о strajku koji sи komunisti organizovali и tekstilnoj<br />
fabrici ,,Doctor in drug" и MariЬoru, :k:oji је izblo 7. maja 1934, prosirio<br />
se na sve pogone osim predionice, i posle tri · dana se zavrsio<br />
neиspesno, uz otpиstanje sa posla 12 radnickih poverenika.<br />
37<br />
Misli se na strajk и fabrici stolica "Remec in drug" и Dиplici,<br />
kod Kamnika, koji је izblo 3. maja 1934. zbog namere poduzetnika<br />
da snizi nadnice. Posle tri nedelje strajk se zavrsio neuspesno, iako<br />
зе okolno seosko stanovnistvo pruzalo pomoe strajkacima.<br />
зз U Vlachovoj tekstilnoj fabrici и Rиsama spontano је izЬio<br />
strajk 11. avgusta 1934. zbog krajnje niskih nadnica. Posle nekoliko<br />
dana strajk se zavrsio bez иspeha.<br />
39<br />
Nema poиzdanih podataka о osnivanjи РКSКОЈ-а и to vreme<br />
и Sloveniji, ali iz direktivnog pisma Privremenog rukovodstva SKOJ-a<br />
Pokrajinskom odboru SKOJ-a za Slovenijи od 22. decembra 1933. mozemo<br />
zakljиCiti da је tada osnovan PKSKOJ-a za Slovenijи. (A<br />
CKSKJ, КО! 1933/28.)
i3Q BORIS КIDRIC. SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
nista koji је mladi od 24 godine mora najpre Ьiti clan. omladmske<br />
organizacije, а zatim је vec sazreo za Partijи.<br />
U celini sve greske koje sи karakteristicne za Partijи odnose<br />
se i na omladinи.<br />
1. I SKOJ је jos sekta, i to и jos vecoj meri od Partije.<br />
ТrеЬа dipak konstarovasti ;i jedan plus, koji se sastoj!i. pre s:veg~<br />
и tome sto је novi РК omladine umeo dosta brzo da potraz1<br />
vezu i sto је takode veoma brzo uspostavio sopstvenи tehnikи. 40<br />
Ati и vezi. sa time moramo govoriti о tome sta а е иCinila lPartija<br />
..1 pogledи omladine, а manje о tome sta је sam SKOJ иcinio.<br />
Moramo priznati da је Partija prиZila veoma malo pomoci<br />
omladinskoj organiwciji. Svaka partijska celija morala Ьi osnovati<br />
barem jednи omladinskи celijи, а za to sи postpjali svi<br />
objektivni uslovi, jer komunisticka ideologija иpravo kod omladine<br />
иZiva najveee simpatije. А ipak se to retko desavalo.<br />
2. Clanovi Partije Ьi morali da rade и omladinskim organizacijama.<br />
Ali је i to retkost. I sam РК Partije је иcinio veoma<br />
veliku ~es'kи sto је om.ia.d.Шskog delegata РК иkljuCio и РК<br />
Partije, umesto da Ьиdе obrnuto, naime da se clan РК Parti.je<br />
delegira и РК omladine.<br />
3. Partijske organizacije sи zanemarivale postavljanje omladinskih<br />
zahteva и svim svojim pиЬlikacijama, javnim istиpanjima<br />
i akcijama. Zbog toga se uticaj Partije na omladinи nije<br />
mogao иcvrstiti и meri и kojoj Ьi se inace mogao иcvrstiti.<br />
4. Pokrajinski komitet nije izradio dovoljno direktiva о tome<br />
kako konkretno treba poceti organizovanje omladine.<br />
Те greske treba odlиcno odstraniti. Broj partijskih celija<br />
treЬa da se poveea nщjmanj е tolli.kim brojem om.ladinskih · celija.<br />
Forumi Partije treba da imajи svoje predstavnike и omladiskim<br />
forumima, а delegati omladine treba da dolaze na sednice<br />
partijskih foruma. Isto tako, treba иvesti иzајаmп.о predstavniStvo<br />
и celijama koje se nalaze и istoj grani proizvodnje.<br />
U akcijama treba svuda uzimati и obzir i zahteve omladine i<br />
omladinu privila.Citi u same a!kcije.<br />
d) Crvena pomoc. 41 Ogromne zrtve koje sи dali <strong>Komunist</strong>iCka<br />
partija, nacionalnorevolиcionarne i gradanske opozicione<br />
stranke i pokreti и borЬi protiv vojnofasisticke diktature i sve<br />
vece simpatije za <strong>Komunist</strong>icku partijи, а posebno za zrtve belog<br />
terora, stvarajи ogromne objektivne mogucnosti za ро Ьrоји<br />
i kvalitetu snazne organizacije Crvene pomoci. Nije potreb-<br />
"' Omladinska tehnika radila је od maja 1934. u stanu Gregora<br />
Bajta na Gradu u LjuЬljani; policija ju је otkrila u novembru 1934.<br />
godine.<br />
" Vid. nap. 25.<br />
О STANJU, RADU, GRЕ~КАМА 1 ZADACIМA РОКР tJ SLOVENUI 31<br />
110 govoriti о tome od kakve је ogromne VaZiiosti ta organizacija<br />
za Partijи. Crvena pomoc је materijalni i moralni oslonac<br />
zrtava reakcije; njeno pravilno i Ьlagovremeno delovanje bиdi<br />
poverenje и Partijи, uliva voljи za rad и organizaciji koja se<br />
toliko brine za svoje drиgove koji sи pali и kandZe belog tel'ora<br />
i, najzad, izaziva simpatije sirokih masa za revolиcionarni<br />
1·ad. Ukratko, Crvena pomoc је jedan od najvaznijih faktora<br />
и mobilizaciji radnih masa grada i sela za revolиcionarnи Ьоr<br />
Ьи protiv vojnofasisticke diktatиre i svakog nacina иgnjetavanja<br />
.<br />
Sta smo и tom pogledи иcinili Sasvim malo. Crvena. pomoc<br />
је za sve nase organizacije. s РК na сеlи bila pastorka,<br />
koja se moze ро miloj volji zanemariti. Osim privremenog pokrajinskog<br />
odbora 42 i malobrojnih grupa, koje organizaciono nisи<br />
povezane i koje se oslanjajи samo na pojedince, и Sloveniji<br />
ne postoji Crvena pomoc. I tom privremenom odboru РК је<br />
ukazao veoma malo pomoci. Moramo se najaktivnije angazovati<br />
na tom роlји rada i popraviti ono sto sn1o propustili. Nijedna<br />
partijska organizacija ne Ьi smela da Ьиdе bez Crvene pomoci.<br />
Na krajи cemo se dotaci jos jednog veoma vaznog pitanja:<br />
antiratne i antifasisticke <strong>dela</strong>tnosti. Na Dalekom istoku Japanci<br />
kao prethodnica kapitalistiбk:ih dmava pokuSavaju da napadnu<br />
prvu radn.iOko-selj:acku d.cia.vu ....:.... Sov;jetski Savez. Jasno<br />
se zapaza da је burzoazija celog sveta dosla и tako bezizlaznи<br />
situacijи da jedino resenje vidi и napadи na Sovjetski<br />
Savez, koji predstavlja najcvrsci stub svetske proleterske revolиcije.<br />
Svetski proletarijat mora napregnиti sve svoje snage da<br />
spreci novi svetski pokolj, da se stavi· и odbranи radnicko-seljacke<br />
otadZbine - Sovjetskog Saveza. Potrebne sи, dakle, zilava<br />
antiratna propaganda i ziva antiratna <strong>dela</strong>tnost medи vojnicima.<br />
Treba svuda osnivati antiratЋe. odbore, organizovati<br />
antiratne zЬorove, demonstracije i treЬa protestovati protiv japanskog<br />
imperijalizma i izraziti sve simpatije za miroljиЬivu<br />
politikи Sovjetskog Saveza. Ј edino ako bиdemo иsmerili siroko<br />
javno mnenje и raspolozenje protiv rata i protiv Japana, а<br />
za SSSR, ako to javno mnenje bиdemo pretvorili и javne akcije<br />
protiv rata i protiv japanskog i svakog drиgog imperijalizma,<br />
а za odibranu SSSR-a, mogиCnю је spreciti krvavd sukob.<br />
U tom pogledи gotovo nista nismo иcinili. PokUSali smo da nesto<br />
uradimo preko zenskih drиstava, koja su poslala svoje izjav-e<br />
Medи:narodnom kongresu zena protiv rata i fa5izma: na<br />
" U to vreme na celu Privremenog odЬora Rdeee pomoci u Sloveniji<br />
bila је Zdenka Armic (Кidric); neko vreme 1934. u Sloveniji је<br />
delovala Zom Nikolic pod ilegalnim imenom Gajic. СККРЈ је kasnije<br />
kriticki ocenio njen rad u Sloveniji.
Ј<br />
32 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
taj kongcr:es је bl1a posJ.arta je.dna z~ца kao v del~atu; u n.~<br />
ikиlturnim drustvli.ma su. oko 1. avgusta ~vщ1.1 sastanCl nJlhovih<br />
clanova na kojima se govorilo pro~iv ra~a i fasizma, ip.ace<br />
· r1iSta drиgo nije ucinjeno.. .. . . .<br />
Iz celog ·ovog pregleda masovnog rada Partije proizlazi ·da<br />
malo sta imamo da poikazeпю. S vremena na weme sa masama<br />
smo иspostavljali veze (delimicno u frakcijskom radu medu ze-:<br />
nama), ali ti uspesi su se postepeno. gubili zato sto nismo umeli<br />
da ih saeuvamo da ih povezemo i spojimo . u jedinstven tok.<br />
Pojedini primeri nesumnjivo govore 0 tome da sve vise. rastu<br />
simpatije radnih masa za Partiju, da. mase glasaju za! nase predloge<br />
i da ih odobravaju, ali mi nisnio sposobni da te simp~tije<br />
organizaciono ukolotecimo. Nas sektaski duh nam neprekн:Jp.o<br />
trиbl na uvo da -је dobar samo onaj. covek koji је spreman da<br />
za nas odmah da i dиSu i telo i da radi onako kak(}. rade m~ogi<br />
Clanovi Partije u rukovodstvima; koji · su toliko optereceni da<br />
и ogromnom poslu· gиЬе nerve i zato · politielp zaostaju. Ali mi<br />
moramo prekinиti. taik.vo. shvatanje. Ima ljum koji su spremni<br />
da daju dinar mesecno, al!:i kojima nije stalo do pove<br />
-ziv:anja Ьilo sa kime. Takvia:n ljudima ne smemo odm.ah !Pre:Ьacivati<br />
za oportuni.zam i za sve mogueno. Воlје .је d.a se olkirenemo<br />
sebl i da se zapitamo otkud izvire tQ veliko nepoverenje prema<br />
organizacijama .. Videcemo da ~>nQ izvire iz nase krivice; iz<br />
zanemarivanja konspiracije, iz zlocinacke lakomislenosti s obzirom<br />
na "provale", iz slabog vaspitavanja clan~va Partije i<br />
tako · dal(je .. Zа1ю svakog mesec.a idemo tom coveku samo ро<br />
taj jedan dinar, jer on ipak dokazuje da је ·covek nas, .da се<br />
se nekad, kada i mi sami budemo Ьolji, viSe aiktiv:irati. ~vaki<br />
simpatizer treba da obavlja svoj: posao: jedan u СР, drиgi u<br />
RSO treei da daje adrese, cetvrti da radi na nekom izvestavanju,<br />
'peti u frakciji itd. itd. Mesna partijska organiza~~ja mo~a<br />
imati evlidencijи о sv.alk:om siщpatizeru; sv.alk:oga kOJl pokaze<br />
bar malo dobre volje ona mora · na Ьilo koji naCin ukljиCiti. -u<br />
stroj, sto znaC:i. и revoluoiO!Ilarni rad.<br />
18.1 Konkretni zadaci Pokrajinske organizacije и Sloveniji<br />
1. Svaka okrtiZna i mesna .organizacija, ра i svaka celija<br />
mora ~aditi svoj tehnicki aparrat koji odgovara oЬimu njenog<br />
rada (stamparija, veze, javke).<br />
43 Medunarodni kongres radnih zena odrzan је od 4. do 7. avgusta<br />
1934. u Parizu; na njemu је zene Slovenije predstavljala Marija<br />
VШan.<br />
О STANJU, RADU, GRЕ~КАМА I ZADAClМA РОКР U SLOVENIJI 33<br />
2. U organizaciji treba uvesti nacelo obostrane kontrole:<br />
odozdo nagore (od celije do РК) i odozgo nadole (od РК do<br />
celije). То је mogu6no samo onda ka.da celije !Гedovno obavestavaju<br />
РК о radи koji obavljaju i о potrebama koje imaju.<br />
3. Poseban zadatak svake okrtiZne organizacije jeste и<br />
tome da posvecuje sto vise paznje izgradivanju kadrova. То<br />
isto u jos vecoj meri vazi i za РК.<br />
4. Preko frakcijskog sindikalnog i nacionalnorevolиcionarnog<br />
rada organizacija mora prodreti u mase. Detaljni zadaci u<br />
pogledu svih ti'h pitanja Ьiсе utvrdeni u odgovarajuCim. referatima.<br />
5. Treba najenergicnije poceti rad medu zenama, usposta<br />
'\тiti omladinsku organizacijи, postaviti na noge СР i pojacati<br />
rad protiv rata i fasizma.<br />
6. Treba poceti organizovanje samostalnih akcija. Sazreli<br />
su uslovi za talas strajkova u celoj Sloveniji. То su pokazali<br />
poslednji dogadaji u Trbovlju. 44 То је prvi politicki zadatak<br />
koji Partija mora izvrsiti.<br />
7. ТrеЬа najaktivnije sprovoditi linijи jedinstvenog fronta,<br />
i to odozdo i odozgo. Ali jedinstveni front odozgo mora se<br />
stvarati uvek i jedino na nasoj platformi. Ni s kim necemo<br />
ici u jedinstveni front pod uslovom da pravimo kompromis u<br />
po.gledu platforme, nego jedino pod иslovom da se prihvati na8a<br />
platforma.<br />
8. Svaka organizacija i svaka celija sva ta pitanja mora<br />
prodiskutovati na sastancima celija s obzirom na konkretne<br />
prilike njenog podrucja i izraditi plan za sprovodenje usvojene<br />
linije u zivot. u celijama treba da vlada najzivlje ideolosko<br />
kretanje; celija treba da postane zariste iz kojeg treba da poticu<br />
svaka inicijativa za borbene akcije i pokret za ekonomske<br />
za,hteve U!pste, kako med.u seljacima, tako medu radnicima.<br />
9. Svaka celija treiba da odredi dopisnike koji се сео ma~<br />
terijal slati Komisiji РК za agitacijи i propagandu da Ьi ga<br />
ona rasporedivala u listovima Partije ili pokиsavala da ga upotreЬi<br />
u legalnoj stampi.<br />
10. Zadata.k је organ:izacije da prlivuce u svoje redove teksti1ne<br />
radnike, da uspostavi nove veze sa meta1s.kim radnicima,<br />
da prodre u Dravsku dolinu i Mezice, d~ se ucvrsti u MariЬoru<br />
i da likvidira nepodnosljivo stanje u Jesenicama.<br />
41<br />
Svakako se misli na dva strajka u rudnicima TPD, prvi - strajk<br />
gladu od 3. do 5. jula, i drugi od 11. do 15. avgusta 1934. godine. 81iJ'id.<br />
referat "0 radu Pokrajinske organizacije <strong>Komunist</strong>iCke partije u Sloveniji<br />
ро. sindikalnoj liniji", nap. 28. i 29, u ovoj knjizi.<br />
З <strong>Boris</strong> Кidrie!, I
34 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
11. Najvazniji zadatak _је ':1- tom~ da ~е Partij~ ukoren_iv medu<br />
radnim seljastvom, ko]e ]е prrro~ш s~~ezn~ radnrs~a.<br />
Svako za,nemarivanje tog zadatka mасйо Ь1 i2daJU revolucю<br />
·Jlarnih ciljeva <strong>Komunist</strong>icke partije.<br />
12. Treba produblti konspiraciju i pojacati borbu protiv<br />
provokatora i izdajnika.<br />
13. Treba budno paziti na svaku pojavu frakcionastva "desnog"<br />
ili "levog" oportunizma, likvidatorstv~ i ne_discip~ovanosti.<br />
ТrеЬа objaviti ne,pomirljivu Ьor'IЬu svun on1roa iko]I odstupaju<br />
od linije Partije.<br />
14. Treba u organizaciji pojacati samokritiku i konstruktivnu<br />
kritiku celokupnog rada Partije.<br />
15. Potrebno је poboljsati socijalni sastav Partij~. _u fo:<br />
rume treba privuci sto vise radnika i seljaka i u man]O] merr<br />
intelektualce. То pre svega vazi za sam РК.<br />
16. Rad Partije mora da bude sveSitraJn; ona mora koris~titi<br />
sve legalne i ilegalne mogucnosti, sva drustva i sve orgaшzacije,<br />
ukratko - ona mora prodreti ~ sve jedinice u kojima se<br />
nalaze radnici, seljaci i1i radni gradaш.<br />
17. Treba obracati paZnju na drzanje na sudu i u policiji.<br />
Treba odlu.Cno postupati protiv svih onih koji se drze sl~~o<br />
pred klasnim neprijateljem i t~e na~ose ste~ ugledu Partl]e.<br />
Treba da nam bude jasno da Ш]е sve]edno ko IStupa pred klasnog<br />
neprijatelja. То posebno vaZi za Sloveniju, jer bas mi imamo<br />
p
36 О STANJU, RADU, GRESКAМA I ZADACIМA РОКР U SLOVENIJI<br />
7. Rad u celijama је mrtav; celije se retko ~astaju, а diskusija<br />
koja se u njima vodi suvise se malo oslan]a na stvarno<br />
.stanje na njihovom podrucju.<br />
8. Broj clanova masovnih organizacija (SKOJ-a, СР, RSO,<br />
SNR) suviSe је mа:И.<br />
10. Pozitivne strane organizacije jesu: spremnost vecine<br />
clanova Partije za rad, njihova ~tp~a ~ost P~jli. i njenom<br />
rukovodstvu, neki uspesi u smdikalno] 1 frakcl]SkO] oЬlasti,<br />
dosta znatna literatura.<br />
Drugovi! Takva је nasa organ~~acija danas, а svi ~~ se,<br />
prema svojim sposobnostima i mociШa, mo:amo ~otr~d1t1 v da<br />
ona sutra bude drukcija. Jedan kюd dr.ugoga cemo vU:leti gr:ske<br />
i odlike, ра cemo odlike uv!iZavati i ~svajati. I,. ~aзzad, '-decemo<br />
da nismo saпri da nas na k!газu svega m] е malo 1 da<br />
smo se koliko-toliko ~cvrstili u svim vaznijim centrima, iz kojih<br />
cemo kao iz svojih uporiSta morati da osvajamo nove c_entтe.<br />
Mor.aJmo stvori.'tii Pall"'Ыjiu. koda ее pтod!re'tfu iU sva!lш ~ n.ajtmanju<br />
radionicu i u svako za1Ьaeeno. selo akюv ne ~а tim~ ~ ta!n:o<br />
osnujemo celiju, а ono Ьarem sa time da ucvrsfi!mo :иti;a~ .~artije<br />
i simpatije prema njoj. Partija mora postat1 naзv:~;u]l f~tor<br />
u politickom zivotu Slovenije, ~- po~ebno u pollt;~om Zl~<br />
votu radnih ljudi. Sq.mo na taj nacm cemo burzoazl]l ut~ratl<br />
strah u kosti, samo tako cemo moci da mobiliSemo radne l]ude<br />
gradova i sela u poslednji Ьој za sovjetsku vlast.<br />
Radu cast i vlast!<br />
"Referat о organizacionom stanju, gre5kama<br />
i zadacima pokrajinske organizacije<br />
<strong>Komunist</strong>icke partije u Sloveniji", А<br />
-СКSКЈ, Fond К!, 1934/8029 i Pavle Tepina<br />
i drugovi, D. S., 45/34, br. 94, str.<br />
142-160.<br />
ВORIS КIDRIC, SAВRANA DВLA; 1, 1933-1941. 37<br />
О RADU POKRAJINSKE ORGANIZACIJE KOMUNISTICKE<br />
PARТIJE U SLOVENIJJ: РО SINDIКAWOJ LINIJI*<br />
I. RAZVITAK<br />
1. Kada је veliikosrpski. .tinansijski kap1tal 6. januara 1929.<br />
godine proglasio otvorenu diktaturu, partijska organizacija u<br />
Sloveniji- koja је kao sastavni deo КРЈ taeno predvidala razvoj<br />
dogadaja u zemlji i na njega upozoravala radne ljude jos<br />
1928. godinel, sto spada u propagandu - zauzela је pravilan<br />
stav. Ali је nepravilno ocenjivala razvojne stupnjeve. revolucionarne<br />
borbe u Jugoslaviji i zato је pogresno shvatala<br />
svoje neposredne zadatke. U tom pogledu је 1929. godine gresio<br />
pre svega Pokrajinski komitet, koji је, razume se, odgovoran<br />
za сео rad pokrajinskih organizacija. U oceni situacije posle 6.<br />
* Referat је ро izjavama Ed.varda Kardelja, Jozeta Brileja, Ivana<br />
Maceka, Srecka Prezelja i Petra Stanteta, ucesnika Pokrajinske konferencije<br />
КРЈ za Sloveniju u Goricanama 16. septem.Ьra 1934. procitao<br />
<strong>Boris</strong> КidriC, kome se pripisuje i autorstvo; Кidric је u Pokrajinskom<br />
komitetu neko vreme Ьiо odgovoran za sindikalnu (RSO) liniju.<br />
Ро misljenju Alenke Nedog (Viтi za zgodovino КРЈ na SZovenskem:<br />
ёetrta pokтajinska konfeтenca КРЈ za SZovenijo 1934. Rukopis u.<br />
A-IZDG), referat је mogao sastaviti najpre Rudi Rojc Piskur, koji је<br />
tada Ьiо odgovoran za rad RSO, ра је njegovu skicu dopunio Кidric.<br />
Medu tezama objavljenim u avgustu 1934, u gradi za Pokrajinsku konferenciju<br />
u Goricanama, koje su bile pripremljene za rad okruZnih<br />
konferencija Partije, bilo је i nekoliko poglavlja о sindikalnom radu.<br />
(Celica, list РККРЈ za Sloveniju za organizaciona pitanja, br. 2, god.<br />
П, u Arhivu СКZК Slovenije.) Tekst је sacuvan kao policijski prepis<br />
u krivicnom dosijeu: Pavle Tepina i saoptиZeni, Drzavni sud za zastitu<br />
drzave - bez naslova, а buduci da је u policiji Ьiо veoma nebriZljivo<br />
prekucan - ispustene su pojedine reci, neke reeenice su<br />
skracene i izvitoperene, а neke skracenice pogresne - unete su najnuzntje<br />
ispravke koje ne iskrivljuju ·smisao referata, prvi put objavljenog<br />
u dodatku slovenackom izdanju <strong>Komunist</strong>a, Teoтetiёna pтiloga,<br />
avgust-decembar 1974, <strong>Komunist</strong>, '(Ljubljana 1974), str. 15-22.<br />
• Tako је, na primer, ро ulasku dr Antona Korosca. u Vukicevicevu<br />
vladu u kojoj је postao ministar unutrasnjih poslova, februara<br />
1928, legalni list КРЈ u Sloveniji Enotnost vec 10. februara 1928. godine<br />
u uvodniku tvrdio da је reZim Vukicevic-Korosec samo prelazaa<br />
etapa ka uvodenju "vojnofa8isticke diktature", а 2. juna, posle atentata<br />
izvrsenog u Narodnoj вkupstini, Enotnost је donela uvodnik pod<br />
naslovom "Proti voja8ko-fasisticni diktaturi - za svobodu zatiranih<br />
narodov", itd.
38 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933--1941.<br />
janиara on је iSao tako daleko da је organizacijama i masama<br />
postavio zadatak neposтednog pripremanja za oтu.zani u.stanak.l<br />
. On ј е и pocet'ku, pored ostalog, svaki svoj letak dosledno zawsavao<br />
akcionom parolom: "Ziveo oruZalni ustanak!". Ти parolи<br />
је cesto pratila .isto tako akciona parola: "Naoruzavajmo .se!"<br />
Akciona parola о orШanom ustanku bиdila је и masama i и<br />
ideoloski neizgradenim clanovima iluzijи о Ьliskom definitivaom<br />
su.kobu. Ъеz nu.znih i postepenih тevolu.cionaтnih ЪотЪi<br />
тadnicke klase i тadnih masa za svakodnevne i delimiene zahteve.<br />
Nepravilna ocena sitиacije koja је, dakle, zavodila masи<br />
clanova i njen simpatizerski krиg na kurs spontanosti, izazvala<br />
је и Sloveniji opste zanemarivanje svakodnevnih borЬi radnicke<br />
klase i gotovo potpuno ih eliminisala iz sindikalnog rada.<br />
,,Antilegalni" kurs tadasnjeg Pokrajinskog komiteta za Slovenijи<br />
potisnиo је Partijи и izolacijи, odvojio је od svakodnev<br />
Ilih borЬi i vodio и potpиno sektastvo. Naime, РК је pogresno<br />
пegirao mogucnost svakog revoJиcionarnog rada и legalnim<br />
organizacijama pod sestojanиarskim belim terorom. Iz toga је<br />
dalje nepravilno zakljuCio da 1е :nemoguбna svaka 1egalna i polиlegalna<br />
borba protiv socijalfasistickih sindikalnih birokrata и<br />
reformistickim sindikatima, da је, prema tome, besmisleno i da<br />
Ьi Ьilo krajnje oportunisticki da se pristalice RSO исlаnјији и<br />
legalne sindikalne organizacije i da zato treba razЬijati reformisti~ke<br />
sindikate i stvarati ilegalne revolиcionarne sindikalne<br />
organizacije.<br />
Pokrajinski komitet је tada organizovao vodecи trojkи'<br />
revolиcionarnog sindikata, izradio letak i svojim instruktorima<br />
dao direktivu da clanstvo иpo21Ilaju sa novim kursom i r~Ьiјаји<br />
oportиnisticke ilиzije о mogucnostima revolиcionarnog sindikalnog<br />
rada и reformistickim sindikalnim organizacijama.<br />
Тај novi kurs је ipak naisao na otpor clanstva, ali Partija<br />
tada nije rascistila svoj stav ро sindikalnoj liпiji. Zato је clanstvo,<br />
koje је и ogromnoj vecini sabotiralo "razЬijanje reforrnistiCkih<br />
smdikata"' и svom smdikalnom radu preteZпo prelazilo<br />
и gotovo potpиn desni ekstremizam. Kako ono nije do<br />
Ьijalo direktive za revolиcionarni rad i za stvaraпje revolиcioпarne<br />
sindikalne opozicije и postojecim masovпim sindikatima,<br />
naslo se na rе,ри socijalistick:ih Ьirokrata i za svoj rad u<br />
2<br />
"Protiv vojno-fasisticke cliktature". Leci Pokrajinskog komiteta<br />
КРЈ i Pokrajinskog komiteta SKOJ-a, rasturani nocu 13/14. januara<br />
1929. ро Sloveniji. (А-СКSКЈ, Fond partijskih letaka.}<br />
3<br />
U Sloveniji је bila formirana pokrajinska trojka revolucionarnih<br />
~trukovnih sindikata Jugoslavije za Sloveniju, koja је u avgustu 1929.<br />
1zdala letak pod naslovom "Za obnovu sindikalnog pokreta" (ZA<br />
CКZKS, Fond letakov}.<br />
О RADU POКRA.ILN$КE ORGAINIZACIJE КР U SLOVENIJI 39~ ,<br />
s!t"иko~ organizacijama uop.Ste nikame nije ~dgovaralo. Zat~<br />
sи dosle "provale" 1930. godine, koje sи Partijи и Slovenl]lv<br />
gotvo potpuno razbile. 4 Naslede gresaka iz 1929. godine<br />
snazno Је иtlcalo i na proces obnavljanja ..<br />
2. Obnavljanje 1931. i и. ртvој polovini 1932. godine ·<br />
. · Kada .. ~e и tok~ 193~. ~ .1_932. godine partijska organizacija<br />
u ~love~Чl obn_avlJ.ala, ШlCIJatori obnove sи bili Ш . drugovi<br />
~OJl s~ bili ~asp1tam и starom sektaskom duhи Ш aktivпiji novi<br />
clanoVI, koJI sи и pogledu linije иglavпom bili pod иticajem<br />
starijih clanova Partije. I jedni i drиgi sи pokazali veliku aktivllst<br />
и tr~zenjи i иs~ostavljanjи veza. Ali ni jedni ni drиgi<br />
n:lSи ra:v:i~o shva~ nep_Sredne zadaitike Paгtije, nego su u<br />
р~оЈ. mer1 pona:ТlJ~li greske iz 1929. godine. U sindikalnom<br />
Plt~Jи predstayiJ~ћ sи neиzoranи ledinи. Zato se и prvom<br />
реrюdи obnavlзan]~ (1931. i и prvoj polovini 1932. godine)<br />
medи~~~no povezam deo partijske organizacije и Sloveniji, koji<br />
u poltitickom pogledu •gotovo i nije imaio veze sa viS:im fooum:ima<br />
ogranicavao samo na osnivanje celija zatvorenih и sebe i izda~<br />
vao v do~ta brojne. letke kojima је иglavпom propagirao samo<br />
oгuzam ustanak 1 tek U7Jgredno pone.kad pozivao u Ьorbu za<br />
svakodn~vпe z.ahteve: (~ pr~paganda za orШani иstanak је bolovala<br />
od akcr~;t-og .. ISti~Ja. parole: "Saku(pljajmo or'UZje!".)<br />
Tad~. и Sloveni]l 1!1Је ~il~ nikakvog svesnog sindikalnog rada<br />
P~rt.I]e. u t~m реrюdи зе lpak rastao broj clanova organizacije,<br />
al1 )е ona ~al~ ~ara}rter potpune sekte odvojene od masa.<br />
Nac~ oЬnavlзa:nзa _з е Ь10 nepravilan, jer se ogrameavao samo na<br />
t:hni~~o:-organiZacюnи stranи. Bilo је potrebno svakoj obnov<br />
IJ.:~OJ ill :r;~~юv organizovanoj grиpi, celiji i mesnoj organiza<br />
Cl]l predoc1tl nJe1! neo~hodan i neposredan zadatak masovпog<br />
karaktera: orgaшzova!l]e svakodnevпih borЬi, sindikalni rad.<br />
Svakэ: na~ovo organiz~vana ili obnovljena grupa, celija i mesna<br />
rgavn1zac1]~ morala Ь1 odm~h svom svojom snagom poceti da<br />
1zvrsava ta~ zada.taik: Т~о Ь1 se or.gaDJizacija jos и sanюm pro~<br />
сеsи svog obnavl]a.Il]a pocela povezivati sa masama. Ona Ы mo-<br />
• Prva velika ~ro':ala u redove КРЈ u Sloveniji izvrsena је vec<br />
u oktol:ru 1929, а na]vece razmere 'hapsenja komunista u Sloveniji dostigla<br />
su 1zmedu februara i aprila 1930. godine. Zatim је od 3 do 26 marta<br />
1931. na S~~u za za~itu drzave u Beogradu vodena r~prava protiv<br />
4~ slovenackih ~оmшнs.~а, od kojih је 35 optu.Zenih osudeno na go<br />
~nu do 18 godina ro~.l]e, а od 27. aprila d() 2. maja 1931 .. odrzana<br />
~е r~c.;prava na Pokra]1nskom sudu u LjuЬljani protiv 29 komunista<br />
!Z LJuЬljane, Velenja i Gustanja (Raven}, od kojih је 13 osudeno na<br />
za~o:ske kazne. (D. S., 2241/29, A-CKSKJ Pokrajinski sud u Lju-<br />
Ьl]am, Kzp 411/31, ZA-CKZKS.} '
40 BORI$ КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
rala regrutovati nove Olanove iz same ,borbe, . а njenim ikvantitativnim<br />
rastom rastao Ьi i njen uticaj na mase.<br />
. З. Obnavljanje и drщjoj polovini 1932. i и pocetku 1933. godine<br />
U letnjim i jesenjim mesecima 1932. godine Pokrajinski<br />
komitet za Sloveniju росео је postajati svestan potpunog sektastva<br />
i izolovanosti od masa i pravilno shvatati neposredne<br />
zadatke. Росео је traZiti nove puteve. Uzrok koji је Pokrajinski<br />
komitet doveo do toga Ьiо је borbeni polet nacionalnih<br />
revolucionarnih masa (sencurski dogaёlaji 5 , koji su iznenadili<br />
klerikalne vode, studentske demonstracije 6 itd.); Ьila је cinje-<br />
5<br />
Dvadeset drugog maja 1932. doslo је do protivreZimskih demonstracija<br />
u Sencuru, gde su seljaci iz okoline onemogucili zbor reZim.<br />
ske Jugoslovenske radikalne seljacke demokratije (JRКD), iako se<br />
umesa1a i zandarmerija. Sutradan је uhapseno oko 100 ucesnika demonstracija,<br />
od kojih је 6. marta 1933. Sud za zatsitu drzave osudio<br />
13 na tzv. sencurskom procesu. (D. S., 27/32, А-СКSКЈ.)<br />
6<br />
Vreme od 3. novembra 1931. do 25. februara 1933. predstavlja<br />
prvi period demonstrativnih istupanja ljuЬljanskih studenata kao izraza<br />
sirokog studentskog fronta u uslovima ekonomske krize i pruzanja<br />
otpora politickom pritisku reZima diktature. Тreceg novembr~<br />
1931. grupa protivrezimski nastrojenih studenata demonstrirala је protiv<br />
Zivkovicevog rezima. Dva dana kasnije studenti su odrzali zbor u<br />
auli zgrade Univerziteta i rasturali letke sa zahtevima za neokrnjenost<br />
LjuЬljanskog univerziteta, za politicku slobodu i za jednakopravno<br />
i tajno glasanje. Cetvrtog maja 1932. росео је trodnevni protestni strajk<br />
u odbranu slovenackog jezika. Studenti u LjuЬljani suprotstavili su se<br />
zahtevu Saveza jugoslovenskih studenata tehnike u Beogradu, koji је<br />
od akademskog Drustva jugoslovenskih tehnicara u LjuЬljani traZio<br />
da se celokupna prepiska izmedu njih vodi samo na srpskohrvatskom<br />
jezikн. Dvadeset osmog novembra 1932. na LjцЬljanskom univerzitetu<br />
izbile su demonstracije u znak podrske politiCkim zatvorenicima u<br />
kaznionici u Sremskoj Мitrovici, koji su zbog nezakonitog postupanja<br />
kazntonickih vlasti prema njima stupili u strajk gladu. Medu zatvorenicima<br />
u Sremskoj Mitrovici Ьilo ·је i nekoliko studenata LjuЬljanskog<br />
univerziteta - тоnе Tom5ic, Maks Stermecki i drugi. Cetrnaestog<br />
januara 1933. reprezentativna studentska organizacija Zveza slusateljev<br />
Aleksandrove univerze (ZSAU) sazvala је zbor na kojem је<br />
osudena namera da se otcepi Tehnicki fakultet i ukine Medicinski fakultet;<br />
nakon sto је na zboru prihvacena protestna rezolucija, studenti su<br />
izveli demonstracije koje ро zestini i razmerama spadaju u najvece koje<br />
su do tada priredivali ljuЬljanski studenti. Posle toga univerzitetska uprava<br />
је, na zahtev ministra prosvete, 4. februara 1933. raspustila ZSAU.<br />
DvadPset petog februara 1933. na LjuЬljanskom univerzitetu proglasen<br />
је protestni strajk i upucen apel studentima da se ne upisuju u letnji<br />
semes1.ar. Strajk је Ьiо organizovan zajedno sa studentima iz Zagreba.<br />
Izdat је zajednicki letak u kojem se zahtevalo da se ukine i1i potpuno<br />
izmeni op5ta univerzitetska uredba, da se ukinu skolarine i da se<br />
gara..ТJhtje neokrnjen i potpun Univerzitet u LjuЬljani. (Vid.: Slavko<br />
Kremensek, Slovensko Stиdentsko gibanje 1919 - 1941, LjuЫjana<br />
1972.) .<br />
О RADU РОКRАЈIЩ>КЕ ORGAINIZACIJE КР·u SLOVENШ 41<br />
11ica da је tada borba radnicke klase u Sloveniji zaostajala za<br />
borbom nacionalnorevolucionarno raspolozenih masa. РК је<br />
росео da oseca potrebu za masovnim organizacijama, koje Ьi:<br />
1) sjedinile borbene elemente radnicke klase radi njihovih svakodnevnih<br />
borbl i 2) obuhvatile narodnorevolucionarno raspolozenje<br />
masa.<br />
Ideoloski nivo РК tada је Ьiо toliko nizak da on nije dokraja<br />
pravilno analizirao situaciju niti је znao da barem и<br />
glavnim konturama nade pravilne organizacione oЬlike za masovne<br />
organizacije koje је zamislio. Ne odrzavajuci gotovo nika.kve<br />
politicke veze sa pokrajinskom organizacijom u Sioveniji<br />
i ne dobljajuci izvestaje od PK,.ni Centralni komitet nije mogao<br />
da upoziJ.a gledanja РК na goruce proЬleme, а jos manje је<br />
mogao, razume se, da mu odmah prиZi politicku pomoc. Sve је<br />
. to imalo za posledicu da se РК, iako је росео da postaje svestan<br />
svog sektaStva i u pogledu sindikalne linije, tpa.k jos nije<br />
os1obodio sektastva. On је, na jedlnaj stra;ni, tг.рао u isti ko8<br />
snrski pokret 7 i RSO i za njih predvideo samo jednu masovnu<br />
o~ganizaciju, koju је nazvao Revolиcionarni od1Ьori, 8 а, na drиgoj<br />
strani, nemajuci uputstva za organizovanje svakodnevnih<br />
borbl i borbe protiv socijalfasistickog birokratizma, istakao<br />
је и prvi plan parolu "Sakup1jajm.o oru.Zje!". Zato је agitacija<br />
za revolucionarne odbore, posebno i zbog njihovog naziva, morala<br />
stvarati iluzije о neposrednoj revolucionarnoj situaciji. Iz<br />
literature Pokrajinskog komiteta Centralni komitet је morao<br />
steci utisak da РК izmislja revolucionarne odbore kao nekakve<br />
akcione komitete, ciji је neposredni zadatak da pripremaju<br />
orиzani ustanak. Osnivanje revolucionarnih odbora ostalo је na<br />
papiru. Meёlutim, politiCki kontakti izmedu РК i СК poceli<br />
su se ucvrscivati. СК је uputio Pokrajinskom komitetu prve<br />
kritike zbog akcionog isticanja parole о oruzanom ustanku i<br />
naglasio nuZnost organizovanja svakodnevnih borbl. Stigle su<br />
direktive za osnivanje RSO, kao grupa koje su postavile osnovu<br />
pravilnog gledanja na sindikalno pitanje. 9<br />
7<br />
Snrski pokret - Slovenacki nacionalni revolucionari (SNR).<br />
8<br />
Tako, na primer, u br. 2 prvog godista lista RdeCi signali (decembaг<br />
1932) predlaze se da se Revolucionarno univerzitetsko vece<br />
koje Ьi izabrale sve osnovne jedinice na Univerzitetu poveze sa revolucionarnim<br />
odborom radnika i seljaka u zajednicki revolucionarni<br />
odbor.<br />
9<br />
Ртоlеtет је u septern:bru 1932, u br. 26, doneo direktivni clanak<br />
"<strong>Komunist</strong>i u sindikate". Dolazila је do i.ZraZaja nova linija СККРЈ<br />
о radu komunista u sindikatima, koja је zahtevala da komunisti stupaju<br />
u reformisticke (URSSJ) i druge sindikate i da u njihovom okviru<br />
deluju kao Revolucionarna sindikalna opozicija (RSO). Vec 11. jula
42 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Tadasnji stajerski i gorenjski sektor 10 poceli su da stvaraju<br />
RSO medu rudarima, staklarima i metalskim radnicima.<br />
Кarakteristiene greske si11dikalnog rada u to vreme bile<br />
su sledece:<br />
1. Veliko pomanjkanje lista konkretnih akcionih ekonomskih<br />
zahteva koje Ьi pruiile osnovu za organizovanje neodloznih<br />
Ьoribl. i RSO, а i jedinstvenog fronta. odozdo u tokiu samih<br />
Ьоr.Ы; cesto isticanje Sашо politickiih рм-оlа na radnickim. s:Ш~<br />
dikalnim zborovima moralo је izazivati utisak da komunisti<br />
nisu sposobni da organizuju borbe za svakodnevne zahteve.<br />
2. Кrijumcarenje nasih ljudi u sindikalne ~dbore umesto<br />
zilavih borЬi protiv socijalfasista, а za borbeno osvajanje podruzniCkih<br />
odbora od strane nasih ljudi. ·<br />
3. Grupe RSO nisu se organizaciono oformile i povezale<br />
u ilegalni aparat RSO.<br />
U zroci tih gresaka:<br />
1. Sindikalna linija jos nije bila preclScena ni u glavama<br />
ёlanova samog РК, а jos manje medu clanstvom organizacije;<br />
ipak su РК i aktivisti bezrezervno prihvatili direktive СК, ali<br />
su one Ьile suvise slabo popularisane medu clanstvom i cela<br />
partijska organizacija u Sloveniji pocela ih је realizova·ti sa velikim<br />
primesom levog sektastva ili desnog oportunizma.<br />
2. Nedostatak prakticnog iskustva u revolucionarnom sindikalnom<br />
radu, sto u najvecoj meri vazi za РК.<br />
3. Rad u samom РК nije Ьiо pravilno podeljen: Ьiо је<br />
podeljen ро pokrajinama umesto ро linijama rada; zato i nije<br />
bilo sindikame komi,sije niti makar i klice rukovodstva RSO,<br />
sto је kasnije, k.ada је РК роеео jasnije da gleda na linije rada,<br />
ometalo oformljenje samostalnog vanpartijskog ilegalnog<br />
aparata RSO.<br />
Posledice tih gresaka su bile:<br />
1. Ukoliko su postojale - а stvarane su "ad hoc" (privremenю<br />
i vecilrюm samo od partijski neo:rganizovanih simpatizera)<br />
- grupe RSO nisu pocele organizovati samostalne borbe.<br />
1932. na sednici PolitiCkog sekretarijata С~РЈ (zapisnik br. 144) usvojena<br />
је "Rezolиcija о politickom stanjи i zadacima КР Jиgoslavije"<br />
(К!, 1932/47а, А-СКSКЈ), и kojoj је .bilo naglaseno: "Sindikalni rad је<br />
sada kao nikad ranije najv!iZniji zadatak КР. Komиnisti morajи stupiti<br />
и sve postojece radnicke organizacije, и prvom redи и sindikalne<br />
organ1zacije (URS, ORS), raditi medи njihovim clanovima i stvarati<br />
u njima frakcije i opozicione grupe."<br />
10<br />
Vid. referat "0 organizэ,cionom stanjи, radи, greskama i zadacima<br />
Pokrajinske o:.;.ganizacije Komиnisticke partije и Sloveniji", nap.<br />
11, и ovoj knjizi.<br />
ј<br />
О RADU POКRA.JJ.NSКE ORGANIZACIJE КР. U SLOVENIЛ 43<br />
2. Grupe RSO nisu Ьile trajne, nego 1privremene i raspa.dale<br />
su se cim Ьi njihovi najaktivniji clanovi Ьili primljeni u Partiju.<br />
Tako su one imale upravo samo karakter nekih. partijskih<br />
p:ripremnih grujpa, umesto da su Ьile ilegafui v.anpartijski organi<br />
sastavljeni od najborbenijih radnika, bez obzira na njihove<br />
poglede. Tako о organizacionom oformljenju grupa RSO u<br />
ovom trenutku ne moze Ьiti ni reci.<br />
4. Godina 1933.<br />
Partijska organizacija u Sloveniji је 1933. godine vec do<br />
Ьijala izdasnu politicku pon1oc od СК.<br />
а) JuJska akoija u Тr>bovJ.ju ;i ootaJ.e bor.be, uik!idanje sektora<br />
U 1933. godinu padaju prve akcije i prve borbe radniCke<br />
klase koje је nаЗа Partija u Sloveniji vodila samosta.lno (Zagorje,11<br />
ju1slka akcija u Т!r\Ьovlju~ ili је эnamo utica1a na njihov<br />
tok (Нuda Jama 13 ). Najznacajniji korak u povezivanju par-<br />
. tijske organ:izacije sa masama nesшnnjivo~predstavlja julska akcija<br />
u Тrbovlju. Pored pozitivnih momenata (privlacenja radnih<br />
zena u borbu, organizovanja masovnih strajkackih straza<br />
sa uce5cem. zena, :istuJpanja protiv :reform:i.siti.Okih voda itd.), u toj<br />
akciji su se ispoljili i mnogi nedostaci (akcija nije bila iskoriscena<br />
za oformljenje grupa RSO, nije bilo ilegalnog stajkackog<br />
odbora niti nastojanja da se borba prosiri i na druga preduzeea,<br />
meвta i stranke, zatiSje posle akcije itd.). !Кarak!teristika masovnog<br />
rada partijske organizacije u Sloveniji u to vreme sastojala<br />
ве u tome sto sи иcinjeni prvi ozЪiljni koraci и pogledи<br />
povezivanja sa masama i organizovanja тadnickih ЪоrЪi; to<br />
sи. Ъili veoma ozЪiljni koтaci, а njihov krupan nedostatak је<br />
Ъiо и tome sto su oni Ъibl og.ram:Щeni 1Щ тrudnicke тevrilre i sto<br />
smo m'i Ъili pamvni и dr.ugim i:ndwstтijskli.m k:r'ajev.ima.<br />
Godine 1933. izvrsena је i reorganizacija Pokrajinskog komiteta.14<br />
Um.esto ranije teritorija1ne podele rada ро sektorima<br />
izvrsena је pravilna po<strong>dela</strong> prema liniji rada (organizacioni<br />
11<br />
U Zagorjи sи 13. marta 1933. rиdari odrzali protestni zbor, 'jer је<br />
TPD ogranicavala poslove i skracivala radnи nedeljи.<br />
u Vid. referat "0 organizacionom stanjи, radu, greskama i zadacima<br />
Pokrajinske ooganizacije К:omunisticke partije и Sloveniji", nap.<br />
17, и ovoj knjizi.<br />
13<br />
Isto, nap. 18.<br />
14<br />
Centralni komitet КРЈ је 22 avgиsta 1933. poslao Pokrajinskom<br />
komitetu КРЈ za Slovenijи direktivno pismo и kojem је slovenacku<br />
o11ganizacijи иpozorio da promeni nacin svog rada, da napиsti podelи<br />
na teritorijalne sektore i da sve svoje delovanje organizuje preko<br />
komisija (KI, 1933/212, А-СКSКЈ).
44 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
sektor agitacija i propaganda, sindikalni sektor itd.), koja је<br />
omog~cШa pravilan rad РК i pravilno rukovdenje sindikalnom<br />
<strong>dela</strong>tnoscu i drugim aktivnostima.<br />
Ь) !tzJbori za Radniaku komoru 15<br />
Jesen 1933. godine postavila је celu partijsku organizaciju<br />
u Sloveniji pred zadatak od izvanrednog znacaja - pred izbore<br />
za Radnicku komoru. Zbog pasivnosti i slabosti nasih<br />
organizacija РК је u izbornoj borЬi Ьiо prisiljen da se opredeli<br />
za taiktiku aktivnog Ьojk:ota. РК se :Lpak u poslednjem trenutku<br />
predom:islio i Шdао letaik sa pozivom proletarijatu da glasa za<br />
crvenu" listu i tako upao u oportunisticku gresku najgore<br />
~ste. Uprkos frazama koje sadrzi letak da "ne Ьiramo socijalfasisticke<br />
vode, neg'IO bor:Ьene radnike", РК је objektivno zagazЮ<br />
u teoriju manjeg zla. Na-ime, njegova pogreSiila rtaktik:a<br />
је morala. ikod masa 1Ьuditi i ja'Cati ~uzi:je da su soc:i.ja]:fa~s't!-~<br />
birokrati bolji, odnosno da su manJe zlo od klerofasiStlckih 1<br />
ji!Щdf.aS:istiiCkiiih. :ьtrюkraitaJ. Sleld~ g:reSka koj:u је uCi!ni01 РК sastoji<br />
se u tome sto on ndje pred Clanstvom kritikovao svoje<br />
oportunisticke greske. Najprimetnija posledica te nove greske<br />
bilo је znatno nasedanje nasih mesnih organizacija teoriji manjeg<br />
zla u izborima radniCkih poverenika.<br />
с) iP!rpSirena sednica СК!КРЈ 16<br />
U oktobru 1933. godine odrzana је prosirena sednica Cen,;.<br />
tralnog komiteta, na kojoj је, pored ootaloga, bila doneta i Юndikalna<br />
rezolucija, koja treba i danas da predstavlja glavnu<br />
osnovu nase sindikalne liilije i taktike.<br />
15<br />
IzЬori za Delavsku zbornicu (Radnicku komoru) izvrseni su и Sloveniji<br />
22. i 23. oktobra 1933. godine. Upиtstva СКК:РЈ predvi<strong>dela</strong> su isticanje<br />
samostalnih komunistiCkih lista, sto је bilo iluzorno. Pokrajinski<br />
komitet КРЈ је P9d parolom "Svi и jedinstveni front protiv fa5izma!"<br />
pozvao svoje climstvo da istupa zajedno sa socijaldemokratima,<br />
sto је izazvalo najoStrijи "kritiku od strane СККРЈ. No vec је и refemtu<br />
о sindikalnom radu koji је podnet na Cetvrtoj zemaljskoj konferenciji<br />
КРЈ (24. i 25. decembra 1934) pod parolom "Akciono jedinstvo<br />
proletarijata" drukcije odredeno drzanje slovenackih komиnista<br />
na izborima ui Radnicku komoru, sto se zatim potvrdilo afirmacijom<br />
antifasistiCkog naroanofrontovskog mo<strong>dela</strong> 1935. i kasnije. Na izborima<br />
za Radnicku komoru u oktobru 1935. socijalisti su dobili 23, Narodnostrokovna<br />
zveza (NSZ) 15 i Jиgoslovanska strokovna zveza (JSZ)<br />
12 mandata, а и grupi name5tenika socijalisti su dobili dva, NSZ sest,<br />
JSZ jedan i liberali jedan mandat.<br />
16<br />
Izmedu 15. i 24. oktobra 1933. odrzana је prosirena sednica<br />
СККРЈ na kojoj su iz Slovenije ucestvovali sekretar РККРЈ za Sloveniju<br />
Мiha Marinko i Ivan Grzetic (Flajser), instruktor СККРЈ. U izve-<br />
1<br />
О RADU РОКRАЛNSКЕ ORGAINIZACIJE КР U SLOVВNIJI 45<br />
Pokrajinski komitet i svi aktivisti ucinili su tesku gresku<br />
sto medu clallStvom nisu dovoljno popularisali sindikalnu rezoluciju.<br />
Da bismo karakterisali tadasnje stanje, potrebno је<br />
ovde navesti dva pasusa iz sindikaln~_rezolucije koji se posebno<br />
odnose na Sloveniju:<br />
"1 .... u 1, 2. i 3. 17 vecina komunista је stupila u reformisticke<br />
sindikate, u kojima se vee nalazi znatan deo pristalica<br />
RSO. Zato u tim pokrajinama centralno pitanje naseg odnosa<br />
prema reformistiCkim sindikatima nije vise toliko pitanje uclanjivanja<br />
u njih koiliko organizovanja ogoomnih neorganizo~~nfi:h<br />
masa i ЬoljseviCkog :rada u tim ·i dr.ugim legalnim radnickim<br />
organizacijama. ·<br />
U 2 ... , gde se od svih pokrajina najveci broj pristalica revolucionarnog<br />
sindikalnog pokreta nalazi u reformistickim i<br />
drugim sindikatima i gde oni imaju u svojim rukama rukovodstvo<br />
pojedinih podruZm.ica, ne postoje oformljene grupe<br />
RSO, :n.ego jU]mesftO nj:ih :f:raklcije' Partije .... "<br />
S obzirom na nas krajnje nedovoljan rad na prosirivanju<br />
masovne mreze ilegalnog aparata RSO ро celoj· Sloveniji, i pasus<br />
2. sindikalne rezolucije u punoj meri jos vaZi za veli!ki<br />
deo nasih mesniih organizacija.<br />
П. I~BORI RADINICКIН POVERENIКA"<br />
Izbori radnickih poverenika pru:Zali su pokrajinskoj organizaciji<br />
u Sloveniji svu mogucnost da ispravi gresku koju је<br />
·u.cinila na izborima za RadniCku komoru, utoliko vise sto su<br />
se pri!ro!dhom Cie!n.l\::rali.7Jalcijiom J.lista !I1JUJd!ili :nOOipOil"edJivo Ьolji<br />
objektivni uslovi nego prilikom izbora za Radnicku komoru.<br />
stajи о toj sednici koji је objavljen и Proleteru br. 11 od novembra-decembra<br />
1933 (god. IX), и rezoluciji о radи и sindikatima najvise se naglasava<br />
potreba za radom komunista u reformistickim sindikatima. _(Vi~.<br />
"Rezolпcijи о izvrsavanjи direktiva CIGU'J и pogledu rada и sшdikatima"<br />
и ZA-CКZКS, i zapisnik prosiren~ sednice СККРЈ od oktobra<br />
1933, KI, 1933/346~-3517 и А-СКSКЈ.)<br />
17<br />
Rec је, verovatno, о oznacavanju odredenih pokrajina Jugoslavije.<br />
18<br />
Na osnovu pravilnika о biranjи radnickih poverenika, koji su<br />
prema Zakonи о za5titi radnika (1922) imali zadatak da stite interese<br />
radnika i posredиju и sporovima sa poslodavcima, 23. decembra 1927. izvrseni<br />
su izbori poverenika и industriji neposrednim tajnim glasanjem ро<br />
kandidatskim listama; mandat је trajao godinu dana, aktivno izborno<br />
pravo imali sи svi radnici zaposleni и preduzeeu i stariji od 18 godina.<br />
Izbori su vrseni svake godine и januaru. (О tome vid. vise и:<br />
France Кresal, "Delavski zaupniki v stari Jиgoslaviji", Kronika, 1/1969,<br />
str. 180 - 183.)
46 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933--1941.<br />
Ovom prilikom nesumnjivo mozemo zabeleziti potpune i<br />
rlelimi~ne uspehe. Oni su sledeci:<br />
1. Pobeda jedinstvenog fronta u Zagorju.<br />
2. Pobeda lista RSO sa clanovima nase frakcije u nekim<br />
manjim mestima u kojima postoji samo teformisticki sindikat.<br />
3. Odlucna odbrana borbenog aparata od strane jesenickog<br />
radnistva, uprkos suprotnim mahinacijama socijalfasistickog<br />
generala Кораеа. 19<br />
4. Velika popularizacija jedinstvenog fronta u Trbovlju.<br />
5. Naknadna konstatacija radnika u Vev.Cu da је pocepanost<br />
na izborima radnickih poverenika nanela veliku stetu.<br />
Ali svi ti uspesi su krajnje nedovoljni i dokazuju koliko<br />
Ьi bilo mogu6no ucin:iti .aktiV!trim i poZI"tvoval!lim irzvirSavanjem<br />
direktiva. Glavne greske koje su ucinjene prilikom izbora radnickih<br />
poverenika jesu:<br />
1. Nedostatak lista sa konkretnim akciondm. zahtevima.; suvise<br />
malo nastojanja da se ra.dnici organi2Juju u vezi sa ieJbornom<br />
kampanjom.<br />
2. Odsustvo zajednieklih izЬornih sastanaka RВО sa radnicima<br />
svih sindikalnih organizacija na kojima Ьi trebalo istaci<br />
liste zahteva, а te liste Ьi morali da istaknu i popune nasi drugovi,<br />
istaci kandidatsku listu i dogovoriti se о nacinu borbe<br />
i о koriScenju svЉ legalnih moguбnosti za organizovanje masovnih<br />
zborova i о istupanjima protiv birokrata na tim zborovima.<br />
3. Potpuno nekoriscenje izbora za organizaciono oformljenje<br />
grupa RSO.<br />
4. Odsustvo trajne izborne kampanje.<br />
5. U nekim mestima nasedanje socijalfasistickom uticaju<br />
i frazama socijalfasista о zajednickom antifasistiCkom frontu<br />
kao manjem zlџ.<br />
6. NekoriScenje izborne kampanje za politicku borbu protiv<br />
socijalfasista.<br />
7. SuviSe malo kontrole РК nad i2JЬornom kampanjom<br />
mesnih organizacija.<br />
' 9 Josip Корас •(1863--Ј.950), ёino.vnik JllZne zeleznice u Lju:Ыjani,<br />
Lincu i Веёu; radio је u Socijaldemokratskoj partiji, narocito od 1895,<br />
kada se preselio ·u Веё; saradivao је pri osnivanju JSDS (Jugoslovenske<br />
socijaldemokratske stranke) 1896. godine, а posle toga se preselio u<br />
Тrst, gde је osnovao Rdeci prapor (glasilo JSDS) i Ьiо izvesno vreme<br />
njegov glavni urednik. Od 1905. do kraja prvog svetskog rata Ьiо је<br />
sekretar zeleznicarske organizacije za jllZne austr.ijske pokrajine; posle<br />
prvog svetskog rata Ьiо је clan Ustavotvorne skupMine, а od 1923. godine<br />
direktor Radnicke komore u LjuЬljani.<br />
ј .<br />
·,<br />
1<br />
ПI.<br />
О RADU РОКRАЛNSКЕ ORGAINIZA~ КР U SLOVENIЛ 4 7<br />
ВОRВЕ RADNICКE КLASE U SLOVENIЛ 1934. GODINE<br />
I NASE UCESCE U NJIМA<br />
Godine 1934. napad kapitalista na najosnovnije interese<br />
radnicke klase u Sloveniji u velikoj meri se ројаеао. Medunarodni<br />
kapital i velikosrpska i domaca burzoazija ucinili 'su<br />
nove razbojnicke korake da Ьi se. oslobodili od posledica krize<br />
kapitalizma na raeun radnih. masa. U vezi sa time, pojaeali su<br />
se: 1. izdajmck.a akti.vnost soci:jalfaSista i osta1i.h siindika1ni!h Ьirokrata;<br />
2. teror nad ;revoltucionarnim proleterskim iЬorcima, ko]i<br />
ide dotle da ne vodi · racuna ni о bednim mrvicama oskudnog<br />
radnickog zastitnog zakonodavstva (zabrana organizovanja, od<br />
Ьijanje razgovora sa borbenim radnickim poverenicima, naredenja<br />
kapitalista koga treba birati za radniOke poverenike, nepravedno<br />
otpl.lStanje Ьo11benih radnik.a-sa posla, Zandarmske i<br />
policijSike Ьatim.e i tamnice).<br />
Najk.arakteristiOniji napadi kapitalista na radnicJш klasu<br />
u Sloveniji 1934. godine bili su: 1. namera da se obustavi rad<br />
u Fa.brici m.aSina i 1ivnici u LjiUbljani 20 ; 2. napad na jeseniak!i<br />
proletarijat; 3. staklarska fajranja*; pogorsanje tarifa na izvozne<br />
artikle staiklal!'sk:i.h radniika, zahtev da staklari plaeaju defektne<br />
aгtikle, neisplaCivanje nadrrica i odsustvovanja stak1ara;<br />
4. neisplaCivanje i smanjeщje nadnica stolara u Duplici: 5. smanjenje<br />
plata Ьan:ov.imkim i gra.dskim siШJЬenicama i ra.dnicama<br />
i Clanovdma. porodica kюji sede kod kuce; 6. smanjenje nadnica<br />
gradskih radntka (Ptuj); 7. odшzimanje reZtjski1hikarata zelemiearima;<br />
8. revirSk.a fajranja*; 9. narpad 'DPD na nJa.dnice rudara<br />
itd.<br />
Armija nezaposlenih strada gotovo bez ikakve potpore.<br />
Mrvice iz "Fonda za sirotinju" 21 idu na racun zaposlenog proletarijata<br />
(ovaj fond u ogromnoj vecini izdrzava fasistiCke prodane<br />
duse i p1acenike). Nezaposleni radnici koji su anga.Zovani<br />
na javnim radovima izlozeni su strahovitoj eksploataciji. Oni<br />
stanuju u trosnim baгakama i primaju ро dinar do dva dinara<br />
na sat.<br />
29<br />
·U Fa!brikama masina i livnicama (Strojne ·tovarne in livarne) u<br />
Lj.uЬljani 260 radnika је ЗО. januara 1934. obustavilo rad i uputilo se<br />
banu sa zahtevom da izdejstvuje kod vlade narudZbe od fabrike, kojoj<br />
preti opasnost od prekida proizvodnje.<br />
.. Zbog krize, skracivana је radna nedelja na tri Ш cetiri radna<br />
dana, tako da · radnici u staklari ili rudniku nisu primali plate za dane<br />
fajranja, tj. "slobodne" dane.<br />
11<br />
Bednostni fond је banovinski Fond za sirotinju osnovan 1933.<br />
za prllZanje pomoci siromasnima i nezli!lJoslenima. U taj fond sakupljao<br />
sэ doprinos od 1,5% od radnickih i nameStenickih plata.
48 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
· Ove godine radnicka klasa u Sloveniji vodila је niz Ьitaka.<br />
NaroCito је znaeajno: 1. da је po!Гastao broj strajko-va; 2. da su<br />
Strajkovi dellinicno Ьili povezani sa demonstracijama. Sve te<br />
· radnicke borbe neosporno dokazuju da је radniCka klasa u Sloveniji<br />
spremna da ide putem koji propagira КРЈ, naime putem<br />
revolucionarne, pre svega strajkaske borbe · za svoje zahteve.<br />
Ali sve te borbe radnicke klase pokazuju i niz nasih slabosti.<br />
Najkarakteristicnije borbe radnicke klase u Sloveniji u<br />
1934. godini Ьile su sledece: 1. demonstracija radnika u Fabrici<br />
masina i livnici u LjuЬljani ispred banovinske palate 22 ; 2. borba<br />
proletaгijata Jesenica 23 ; 3. akcija jedinSitvenog fronta u Vevcu24;<br />
4. demonstracija nezaposlenih u Radecu i Zagorju 25 ; 5.<br />
strajk radniJka и Duplici и firmi Remec i CJxug26; strajk mat·iЬorskih<br />
tekstilaca и firmi Doctor i drиgll; 7. strajk gladu u<br />
1·иdnicima ТРD 28 ; 8. protestni strajk. 29 Те cinjenice nesumnjivo<br />
22<br />
Vid. nap. 20.<br />
21<br />
Radnistvo Кranjskog industrijskog drustva (КID) 27. aprila<br />
1934. prekinulo је rad i na Savi i na Javorniku i otislo da protestuje<br />
pred kancelarijom Direkcije, а posebna delegacija poslata је direktoru.<br />
Dvadeset osmog aprila 1934. potpisan је kolektivni u_govor.<br />
21<br />
Нriscanskosocijalni list Delavska pтavica је 22. februara. 1934.<br />
donela vest о zajednickom istupanju socijalistickog i hriscanskosocijalnog<br />
radnistva u Fabrici hartije u Vevcu, koje је upravi fabrike<br />
predalo memorandum u kojem је najenergicnije protestovalo protiv<br />
direktora Jahna zato sto је odblo razgovore sa radnickim poverenicima.<br />
Delavska pтavica navela је da је uspeh zajednickog nasj;upa radnika<br />
Ыо toliki da је preduzece pristalo na razgovore i uglavnom udovoljio<br />
radnickim zahtevima. (Vid.: Miroslav Kokolj, Vevski papiтnicaтji v<br />
boju za svoje pтavice.)<br />
25<br />
Prilikom izgradnje opstinskog puta izmedu Radeca i Zagorja<br />
privremeno zaP.osleni (а inace nezaposleni) radnici su u maju 1934.<br />
obustavili rad zbog veoma teskih uslova i odbljanja njihovih zahteva.<br />
ovu akciju vodili su komunisti, ali se ona zavrsila bezuspesno.<br />
>Ь Vid. referat "0 organizacionom stanju, radu, greSkama i zadacima<br />
Pokrajinske organizacije <strong>Komunist</strong>icke partije u Sloveniji", nap.<br />
37, u ovoj knjizi.<br />
n Isto, nap. 36.<br />
21<br />
Od 3. do 5. jula 1934. radnici zasavskih rudnika TPD zaposell<br />
su radnicka okna i strajkovali gladu protestujuci protiv smanjivanjз<br />
nadnica i kolicine sledovanja uglja. Posle 72 sata rudari su oslobodili<br />
okna posto је uprava TPD zagarantovala opozivanje svih izdatih odluka.<br />
Kasnije је pokrajinsko rukovodstvo КРЈ ostro kritikovalo organizaciju<br />
strajka, jer strajkaci nisu istovremeno organizovali demonstracije<br />
izvan rudnika kao pomoe strajku. ]pak је ovaj strajk imao<br />
snazan odjek u celoj slovenaCkoj (i jugoslovenskoj) javnosti.<br />
20<br />
Nije navedeno mesto u kojem је voden taj strajk; verovatno<br />
se misli na drugi protestni strajk u rudnicima ТРD od 11. do 15. avgusta<br />
1934. koji је izazvala ponovna namera uprave da snizi nadnice.<br />
Strajk је zavrsen delimicnim uspehom, jer је uprava ТРD obeeala<br />
da se radni uslovi nece menjati do 15. oktobra.<br />
О RADU РОКRАЛNSКЕ ORGANIZACDВ КР U SLOVВNIЛ 49<br />
dokazuju da је na8a Partija poeela da se povezuje sa rnasзma i<br />
da samostalno organizuje borbe radnika. Ali to jos nije ni izdaleka<br />
dovoljno. Zasto ·<br />
Ртvо, nase mesne organizacije su tamo gde su imale najveci<br />
uticaj pokazale niz gresaka i nedostataka, а posebno: 1.<br />
s]аЬи organizacionи pripremu borbl, dellinicno bez akcionih<br />
odbora, ра su se zato uvukli Ьirokrati i ometali radnike и njihovirn<br />
teznjama; 2. dopиStalo se da se borbe u svom toku rasplinи<br />
(nezaposleni u Zagorjи); 3. nepravilna taktika nasih ljudi,<br />
naime julski strajk gladи umesto borbenog strajka u rиdniCkim<br />
revirima; 4. zatiSje posle borbl, koje Ьirokratirna dopusta<br />
da se oporave i da pripremaju teren; 5. kraj11je nedovoljno<br />
koriScenje tih borbl za organizaciono oformljenje RSO.<br />
Drugo, koliko se rnoglo иciniti govori nam ovogodiSnja mog,иenost<br />
pravog strajkaOkog talasa и Slovenij!i. Cinjenica da је<br />
strajk stolarskih radnika и Dиplici izblo samo cetiri dana pre<br />
strajtka mш:-iЬorskih te.kstilaca i и isto vreme sa krajnjom napetoscи<br />
odnosa и LjuЬljani i и svim stamparskim preduzecima<br />
и Slovend.ji- do-kazuje u vezi sa izbljanjem strajkova rudara i<br />
sa odjekom koji је strajik paracimskih radn!ika imao u AJЬelovim<br />
predиzecima u Sloveniji 30 objektivnи mogиcnost razvijanja i<br />
povezivanja strajkackog talasa. Sto nije doolo do takvog razmaha<br />
strajkova koji Ьi se mogao politicki snazno povecavati da<br />
sи svi nasi drиgovi bili na licи mesta, postoje dva uzroka: prvi<br />
је izdajnicko ometanje od strane socijalfasista i ostalih sindikalnih<br />
birokrata, а drиgi, koji је Ьiо odlucиjиci, jeste slaba aktivnost<br />
nasih mesnih organizacija i clanova, koji ви:<br />
1. bili na rе;ри dogadaja i sa faibrikarn.a sa kojima do sada<br />
nisи imali veza poceli uspostavljati · veze tek onda kada ви odilosi<br />
bili krajnje zategnиti, kada је borba vec izbila (to narocito<br />
vazi za okrиznи organizacijи Kamnik i okolinи i za MariЬor);<br />
2. koji ви se hvatali na levo rnanevrisa:nje socijalfasista<br />
(Fabrika masina), umesto da pokusajи da oforme RSO i da organizaciono<br />
ojacaju;<br />
3. koji ви se plasili da preuzmи na sebe odgovornost, umesto<br />
da javno raskrinkavaju birokrate i rade na иspostavljanju<br />
akcionih odbora, za sta sи okolnosti bile objektivno sazrele;<br />
4. koji ви za vreme strajkova u Trbovljи иopste pokazali<br />
suvise rn.alo aktivnosti u organizo-vanju alkctja solidarnosti;<br />
30<br />
Oko dvesta radnika paracinske fabrike stakla stupilo је 16. avgusta<br />
1934. u strajk zbog neisplacenih nadnica. Strajk је, prema Izvestaju<br />
Inspekcije rada za 1934, uspesno zavrsen 22. avgusta 1934. godine.<br />
Abelova preduzeca u Sloveniji bile su fabrike stakla u Нrastniku i Rogaskoj<br />
Slatini.<br />
4 <strong>Boris</strong> КidriC, I
50 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
5. koji su dopustili da birokratski podrepasi i bogatiji oportunisti<br />
iz redova majstora sprece izbljanje borbe staklara (u<br />
.Нrastniku) prllikom paracnk.og strajka i Cak protestnih strajkova<br />
kojima је radnicka masa naginjala (Нrastnik, Rogaska<br />
· Slatina).<br />
IV. GRESКE I ZADACI<br />
1. PogтeSna. gledista i pogтesna tvтdenja<br />
Dok su "leva" sektaska shvatanja u teoriji - ali ne i u<br />
pralktienim posledicama - uglavnom vec iskorenljena iz par,<br />
~ijske organizacije u Sloveniji, nase mesne organizacije jos<br />
mnogo pate od desnih oportunistickih glediSta. Zato је neophod11i0<br />
s.a vel~kim kаИЬrот usmer.Lti паSи ЪоrЬи p11otiv d:esмg<br />
oportиnizma и teoтiji i и pтaksi. Razume se, isto tako odluёno<br />
moramo suzbljati i "levi" oportunizam i njegove posledice gde<br />
god se one pojavljuju.<br />
Najstetnija posledica "levog", tj. sektaskog potcenjivanja<br />
svakodnevnih Ьо11Ьi radniOke klase jeste nedovoljno interesovanje<br />
nekih mesnih organizacija za radniёke proЬleme, interese i<br />
zahteve u svom delokrugu. Та krajnje nekomunistiёka nemarnost,<br />
koja zaslиZuje najstrozu osudu, iSla је ponegde tako daleko<br />
da, na primeг, poneka nasa mesna organizacija u izr~to industrijskom<br />
centru nije bila u mogucnosti da delegatu РК odgovori<br />
na pitanje koji su glavni radniёki zahtevi u tom mestu.<br />
Kako, onda, takva organizacija moze da organizuje borbe radrilll<br />
ljudi! I kako, onda, РК takvoj mesnoj organizaciji moze<br />
politiёki pomagati ako predstavu. 6 polozaju radnika i о njihovim<br />
interesima mora stvaгati iz izdajniCkih soctja1fa8istiёkiih<br />
i drugih gradanskih listova! Naravno, za to lezi odgovornost<br />
i na РК, koji na takve mesne organizacije nije u dovoljnoj<br />
meri vrsio pritisak i iz njih svom snagom isterivao nekomunistiёki<br />
nehat.<br />
Prvo krajnje desno oportunistiёko tvrdenje najgore vrste<br />
jeste tvrdenje nekih nasih drugova da је radniёka masa "oportunistiёki<br />
raspolozena", "demo!I'alisana" i tako dађе, da је ,,nije<br />
mogu6no pripremiti za 1Ьorbu" itd. Takvo tvrdenje de naj~gnus!Ilije<br />
klevetanje radniёke klase. Takve reC:i z:naёe samo izgovor za<br />
pasivnost i nerad tih drugova. Za "komuniste" koji se usuduju<br />
da nesto tako tvrde u .najvecoj meri vaze Lenjinove reёi da<br />
masa nikad nij е oportunlistiCka, nego da su vodi QportunistiOki.<br />
Koliko је radniёka masa borbena naroёito danas, pokazuju nam<br />
poslednje borbe radniёke klase, pokazuju nam vec ёetiri ovogodiSnja<br />
strajka u Sloveniji! Naravno, potrebno је svim snaga-<br />
О RADU POKRAJINSКE ORGANIZACDE КР U SLOVENIЛ 51<br />
ma nastojati na tome da se najaktivnijim i najpozrtvovanijim<br />
radom uspostave veze sa masom i da se o11ganizuju Ьо!!'Ье radrJka,<br />
da se oportunistiёki ne bojimo javnog istupanja protiv<br />
socijalfasista, "preuzimanja odgovornosti" i tako dalje i -<br />
stvar се ici!<br />
Drugo krajnje desno oportunistiёko tvrdenje jeste "dokazivanje"<br />
nekih nasih drugova da radnicka :rp.asa u njihovom<br />
delokrugu ipak ide u borbu kada је povedu socijalfasisti, da је<br />
nije mogueno osloboditi uticaja socijalf.aS:istiёkih i oвtalih sindika1nih<br />
bfu'okrata.<br />
..1....'11.1""'5'<br />
~,..,.ovima kоЧ .Ј se muce . sa talkv:im " dokazivanj<br />
em" treЬa odgovociti: ртvо, nije istina da Ы. socijailfaSisti i -drugi<br />
smdikalni birdkrati ik.ada poveli masu u 1Ьor.hu, nego- ј е taeno<br />
suprotno, naime da oni svim svojim snagama nastoje da uvek<br />
spreёavaju borbu, da je"vec samo izbljanje borbe dokaz da radnicka<br />
masa hoce da se bori uprkos suprotnom izdajnickom<br />
nastojanju socijalfasistickih i drugih sindikalnih birokrata · dтиgо,<br />
niz masovnih istupanja protiv socijalfasistickih bir~krata<br />
i funkcionera govori nam о tome da је mase mogueno osloЬoditi<br />
njihovog uticaja. То neospomo po-tvrduju odbrana i ikandidovanje<br />
borbenog radnickog poverenika u Jesenicama nasuprot mahinacijama<br />
socijalfasistickog generala Кораса, mnogobrojni masovni<br />
obracuni sa Plibersekovim 31 p!1istalicama u T11bovlju, anti<br />
~irokra~ske rezolucije koje su donete u toku strajkova u ТrJ:>_gy<br />
IJU, zatm1 od strane staklarskih radnika u Rogaskoj Slatini,<br />
Hrastniku itd. Naravno, treba samostalno pripremati i organizovati<br />
borbe radnika i uporno, narocito u toku samih borbl na<br />
konkretnim primerima raskrinkavati socijalfasisticke i sindlltalne<br />
birokrate, usrdnim boljsevickim radoщ. stalno rasvetljavati<br />
izdajnicku politicku ulogu socijalfasista i masama pokazivati<br />
sta treba da cine i kuda ide pravi put, ра сешо radnistvo osloboditi<br />
uticaja socijalfasista! ·<br />
Ттеса najstetnija oportunisticka zaЬluda jesu teorija manjeg<br />
zla, miSljenje i cesto "dokazivanje" da su socijalfasisti<br />
ipak "manje zlo" od klerofasista i narocito od jugofasista i da<br />
se, prema tome, u "delikatnim sluёajevima" treba priklanjati<br />
socijalfasistickim geneтalima. Nasedanje teoriji manjeg zla u<br />
velikoj meri је krivo za to sto se mnogobrojni radnici kod nas<br />
jos nalaze pod uticajem socijalfasista. Drugovi, mi moramo<br />
videti da nema nikakve nacelne razlike izmedu socijalfasista,<br />
31<br />
Franc Plibersek (1891-1944), roden u Framu kod Maribora Ziveo<br />
f radiq uglavnom u Тr,bovlju, gde је i umro. Do 1925 kao s~dikalni<br />
~a~~ik,_ Ьiо ~е. blizak levici, ali se kasnije sve vise' priblizavao.<br />
r~fornustlCko} desmc;1 sa Cobalom i Arhom. Bio је nacelnik Druge sku<br />
PJJ-e rudarskih radnika skoro trinaest godina; funkcioner Zveze rudarskih<br />
deЪa'Vcev do 194>1. godine; sar~divao је sa okupatorom.
52 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
jugofasista i klerofasista! Upravo svi su. oni Ъеz izu.zetka _ager:ti<br />
Ъu.rzoazije и. radniCkim redovima. Mi se moramo uvek 1 sVlffi<br />
.svojim snagama truditi" da stvoritrno jedi!nstveni :f!ront sa proleterima<br />
socijaldemokratima i nikad ne smemo nasedati socЏ_alfasistickim<br />
generalima i dopustiti da nas uvuku u smrdl]lVU<br />
kloaku svoje politike, koja izdajniCki slиZi burzoaziji. U vezi<br />
sa teorijom "manjeg zla" pojavljuje se nepravilno shvatanje<br />
jedinstvenog fronta. I medu nekim - ipak malobrojnim - nasim<br />
drugovima pojavilo se misljenje da za vreme akcija jedinstvenog<br />
fronta nije umesno kritikovati birokrate, jer ta kritika<br />
toboze razЬija jedinstveni :f!ront. То miS1Qenje је krajnje QPOrtunisticko.<br />
Mi, boljsevici, naime, borimo se za jedinstveni Ъor<br />
Ъeni front celog proletarijata bez obzira na pripadnost ovom<br />
i1i onom sindikatu itd., а ne za jedinstvo sa birokratima, koji<br />
koce ЬогЬu. Ј edinstveni borbeni front nije rr!!Jgu.can bez zilave<br />
ЪоrЬе pro.tiv saboter,a, oportu.nista i l~kvidatora svake vrste!<br />
Cetvrta oportunisticka zaЬluda, koja se javlja dosta retko<br />
i samo kod naiШ:i drugova u manjim fabrikama, jeste miSljenje<br />
da mi ne smemo poceti borbu ako nemamo za sobom celo radnistvo.<br />
Nasi drugov:i moraju Ьiti svesni da kapitalisti, naro<br />
Cito danas kada је nзSa aktivnost jos krajnje nedovoljna, rumeju<br />
da stvore kadar strajkbrehera. Ali to nas ne sme zbunjivati.<br />
Mi se moramo boriti za vecinu radniStva. Razume se da је<br />
bezuslovno potrebno da u toku same borbe pokuSavamo da<br />
ubedujemo koleЬljivce, ali prema profesionalnim likvidatorima<br />
moramo Ьiti nemilosrdni i moramo ih bezobzirno raskrinkavati<br />
1 zigosati. .<br />
Naveli smo samo najteZ€ zaЬlude kako РК, tako m~h<br />
organizacija; svi mesni aktivisti su dиZni da se svom snagom<br />
bore protiv tih i drugih skretanja od pravilne boljseviCke linije<br />
u teoriji i u praksi. Nase redove moramo prozeti pravim<br />
boljsevickim duhom.<br />
О RADU РОКRАЛNSКЕ ORGANIZACUБ КР U SLOVВNIЛ 53<br />
kretnih i akcionih ekonomskih zahteva i da su se zadovoljavale<br />
postavljanjem opstih revolucionarnih parola. Тај nedostatak је<br />
naslede "levog" sektaskog potcenjivanja svakodnevnih borЬi<br />
radnicke klase i on kod masa izaziva utisak da komunisti nisu<br />
u stanju da organizuju borbu za svakodnevne interese proletarijata.<br />
Na drugoj strani, taj veliki "levi" nedostatak objektivno<br />
potpuno odgovara desnici i zaista se nimalo ne razlikuje od<br />
prakse socijalfasista, koji se onda kada је masa revolucionarna<br />
slиZe revolucionarnim frazama samo zato da se ne Ьi postavili<br />
konkretni zahtevi koji Ьi bili osnova za revolucionarnu borbu.<br />
Мi se .medu radnistvom moramo ip0jav1jivati sa konkretnim i ak-<br />
. cionim ekonomskim zahtevima, ciji goruci karakter radnicka<br />
m~sa mora osetiti bez obzira na to kojem sindikatu ona pripada<br />
itd. Samo na osnovi lista sa kon·kretnim zahtevima mogu6ю је<br />
orgqp.izovati i voditi revolucionarne borbe za svakodnevne interese<br />
proletarijata.<br />
2. Na drugoj strani, cesce se desavalo i da su nase mesne<br />
organizacije nasedale frazerskim oportunistickim "zahtevima"·<br />
koje su postavljali socijalfasisti. Takav socijalfasistiCki "zahtev"<br />
kojem su nasi ljudi vec naseli jeste, na primer, zahtev za "pravedno<br />
upravljanje Fondom za siтotnju i za radniC:ku kontrolu<br />
nad tim fondom". Mi smo protiv Fonda za sirotinju, jer<br />
on znaCi samo Ьасаnје mrvica nezaposlenima na raeun zaposlenih<br />
radnika. Mi zahtevamo u.kidanje Fonda za sirotinju. i socijal!'~<br />
osigu.ranje nezaposlenih na raCu.n drzave, kapitalista i<br />
opst.na.<br />
А-СКSКЈ, Pavle Tepina i drugovi, D.<br />
Ј<br />
54 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 193~1941.<br />
TONE CUFAR: SLOM*<br />
Ekonomska enota 1 izdala је kao prvu svesku svoje beletristicke<br />
Ьiblioteke Cufarovu 2 dramu Slom 3 • Slom је prijatan dokaz<br />
da se Cufar snaZno razvija u dobrog proleterskog beletrista.<br />
Njegov razvitak је utoliko znacajniji sto је sva nasa slovenaCka<br />
"socijalna" literatura, sem malobrojnih izuzetaka, dosad<br />
bila stra8no jadna. Na!im.e, nisi proletersiki !l.mjiZevnik ako,<br />
* Recenzija Cиfarove drame Polom objavljena је, sa potpisom<br />
Fran
56 BORIS KШRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
veze ni sa razvojnim ste.penom celokupne radnicke Ьоr.Ье ni sa<br />
njenom vi.Som razvojnom tendencijom, nego је upravo obrnuto.<br />
Isto tako, najteZ:i. poraz ne predstavlja Za. njega bezi.zlaznu<br />
·tragi.ku i pasivno shvacenu istorijsku nu.Znost; u dan3:snjim<br />
razvijenim odnosim.a, kada postoje svi objektivni uslovi z.a' us-<br />
. peh, poraz је "istorijska nu.Znost" samo utoliko ukoliko pozitivnim<br />
subjektivnim faktorima ne polazi za rukom da savladaju<br />
posledice izdajstva koja su godinama sistematski cinili reformistiCki<br />
vrhovi urasli u malogradanstvo. А uspeh tih subjektivnih<br />
faktora zavisi opet od radinosti, znanja, nauke i sposobnosti<br />
ljudi. Zato се pravi proleterski knjiZevnik i u porazima - velilrim<br />
i malim - videti uslove za njihov dijalekticki obrt.<br />
Razume se da се zahteve koje postavljamo proleterskoj literaturi<br />
najЬolje ispuniti шnetnik koji је usvojio dijalekticki<br />
meto'd.<br />
Cufaru је и Slomu vrlo dobro poslo za rukom da realisticki<br />
da dogadaje iz okoline u kojoj је on kod kuce i da .ih<br />
dijalekticki razvije. Ко је iskreno ucestvovao u svakodnevmm<br />
borbama naseg radniStva i p
58 BORIS К.IDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
vezi. On је dao isklesan fragment koji, dodu5e, sadrzi osnovne<br />
dijalekticke odnose prema celini, ali је uprkos tome samo fragment.<br />
(Verovatno Cufaru, kada је pisao dramu, jos nisu Ьile<br />
"jasne sve nijanse daljnjeg rыvoja.) Zato su se u !kritikama podavila,<br />
delom iz neznanja i nerazumevanja, а delom iz sracunate<br />
zle namere, pogresna tumacenja i cak podmetanja koja treba<br />
da objasnimo ako zelimo da Cufarov Slom pravedno ocenimo.<br />
I<br />
I. С. 5 је u Svobodi 6 na,p:isao о Slomu, ]zm.edu ostaloga, i ovu<br />
recenicu: "U drugom Cinu dolazi Rojnik sav pospan iz zagrljaja<br />
sekretarice, а ,Cin' se zaVtr8ava protestom :radnika protiv nadzoxniika<br />
preduzeca, jer on voli da popije.". "SloЬoda.S" koji Slom<br />
nije citao s pravom се pun ogorcenja uzviknuti: "Тај Cufarov<br />
Slom odista mora da је lepi krah ako Tone misli da izmozdeni<br />
radnici nemaju da protestuju ni protiv cega drugog ni protiv<br />
koga drugog nego protiv pijanog nadzornika! Ра i to samo zbog<br />
toga sto nadzornik voli da popije !" Onim "slobodasima" koji<br />
Slom jos nisu citali toplo preporucujemo da Cufarovu dramu<br />
procitaju pre nego sto о njoj stvore sud na osnovu kritike koju<br />
је nap.isao I. С. Oni ее se uveriti. .da је Cufar napad na pijanog<br />
aadzornika prikazao kao Rojnikovu provokaciju koju borbeni<br />
Ju:rman najOiCbl.uC:n:i.je osuduje. Kada Rojndk demag!OS!ki pere svoje<br />
mesetarske grehe buskanjem radnika da napadnu · "pijanduru",<br />
Jurman istupa pred prve redove ovim reCima: "Stojrte!<br />
Ne dajte se zavesti! Mi ne poznajemo individualne ispade!<br />
Мi ne hvatamo mu,he! Nismo krcmari koji se rvu sa pitlancima!<br />
Neka to radi Rojnik! Njegova staza је suvise uska, pred nama<br />
је oesta! Neka nas ne zavo:di na strai1iPu1:1icu!" (Ш! Cin, str. 28.)<br />
А iz kritike koju је napisao I. С. moglo Ьi se zakljuciti da<br />
Tone Cufar vidi smisao i taktiku svakodnevne radnicke borbe<br />
u protestu protiv nadzornika, "jer ovaj voli da popije"! Svaki<br />
posten radnik, kojem је stalo Ьаr do svoj!ih delimiomh i svakodnevnih<br />
interesa (а kome nije stalo) i koji nije Ьiо slep za<br />
5<br />
I. С. (neidentifikovano) u casopisu Svoboda, 1/1935, u oceni<br />
Sloma napisao је u uvodu: "Ali to је zaista pravi slom autora, stampanl<br />
uzorak koji pokazuje sta nije drama i kako se ne sme pisati." Na ovaj<br />
napad su u ·casopisu Knjizevnost 4/1935. odgovorili u ime jesenicke<br />
"Enakosti" predsednik Radnicke scene u Jesenicama Ivan Sedej i t.eziser<br />
Cufareve drame Slom Alfonz OЬlak.<br />
6<br />
Mesecnik Svoboda izlazio је od 15. januara 1919. do marta 1920.<br />
godine. U 1921. godini izisla su cetiri broja, a1i pod imenom Kt'esa.<br />
Od 1. januara 1925. ponovo је izlazila SvoЪoda, а prestala је da izlazi<br />
1. juna 1927. godine. Тreci put је iPOcela da izlazi 1. januara 1929. i izlazЏa<br />
је redovno do decembra 1936. godine.<br />
TONE CUFAR: SLOM 59<br />
teska iskustva poslednjih godina, morace da prizna - Ьiо on<br />
ovog ili oo.og ubedenja - da је Cufar u Slomu kiuiЬoko zahvatio<br />
pitanje taktike svakodnevnih radnickih borЬi.<br />
Osnovnu razliku u .gledanju na taktiku radniCke svakodnevne<br />
borbe Cufar је istakao vec и prvom cinu. Evo sta on<br />
kaze:<br />
Rojnik:<br />
Ogris:<br />
Jurman:<br />
Ogris:<br />
Rojnik:<br />
Jurman:<br />
Rojnik:<br />
Jurman:<br />
Ogris:<br />
Jurman:<br />
Sad nije vreme za rvanje, nego za vestinu i<br />
diplomatiju. .<br />
Diplomatija nije pogresna, ali је i hrabrost potrebna.<br />
Covek doista ne zna kako Ьi bilo bolje.<br />
Samo vas ovo pitam : jesmo li rekli da cemo<br />
pred njim klecati - kakav је zakljиcak Sta<br />
su nam drugovi stavili u dиZnost<br />
Rekli su: novac ili strajk.<br />
Razume se. Ali pre moramo isprobati drиga<br />
sredstva.<br />
Ра isprobali smo ih. Neka direktor sazna da<br />
ne dolazimo k njemu da se zabavljamo.<br />
Budimo oprezni i pristojni!<br />
Da li је on pristojan sa nama Ne milujmo ga<br />
u rukavicama!<br />
N emojmo tako glasno ...<br />
Kukavice! Sto se covek vise ponizUje, vtSe ga<br />
ponizuju. Koga da se mi radnici bojimo! Mi<br />
radimo, sva pravda је na nasoj strani! Vi samo<br />
puzite i igrajte se slepog miSa, ја to necu da<br />
radim! Svoje drugove necu da varam. Sve се<br />
saznati!<br />
Cufarovo pitanje koje proizlazi iz same radnje glasi dakle:<br />
ili puzanje pad imenom "diplo111XL1lije" i1i Ьоl'!Ьа. I сео daljnj!i<br />
!Гazvoj drame, koja је verno ogledalo stvarndh odinosa, govori<br />
protiv puzanja.<br />
Zaboravimo za trenutak da је Rojnik placen i, prema tome,<br />
sasvim svestan izdajnik i pogledajmo sada samo uspehe njegove<br />
.,diplomatske" taktike. Treba konstatovati da је nase radniStvo<br />
gotovo u svim fabrikama imalo prilike da u sporovima oko<br />
nadnice oseti nametanje taiktike koju Rojnik оznаёије rесји<br />
"diplomatija". А i njene uspehe је osecalo na svojoj kozi. Cиfar<br />
је, dakle, u Slomu objektivizirao Rojnikovu "diplomatijи".<br />
- Каkо del'Uje "dilplomatija" и Slomu Каdа "iКremenu" preti<br />
opasnost da propadne, "diplomatija" postiZe obecanje da се<br />
preduzece isplatiti nadnice. Umesto stvarne isplate nadnica, ko-
60 BORIS IODRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
ТОNВ CUFAR: SLOM 61<br />
ја је u kapitalistickom poretku zakonom zajamcena, prvi "veliki<br />
uspeh" "diplomatije" је dakle - о.Ьесаnје. ОЬееаnје onoga<br />
sto је radnik sa kapitalistom ugovori.p kada mu је preda.o svoju<br />
·radnu snagu. (Da li neko mozda zeli da zna koliko ima preduzeca<br />
u drzavi, ра i u Sloveniji, koja su na intervenciju "diploшatije"<br />
obecala da се isplatiti nadnice, ра su · ih . uprkos tome<br />
zadrzavala nedeljama i cak mesecima U iducem broju mozemo<br />
mu pruZiti neke p:rimere!) I sta је јоо ovo obeearnje osim. toga<br />
Pesak u oci, zlocinacka prevara kojoj је cilj da radniStvo pod<br />
rnjenim uticajem bogougo.dno ceka izjaVJU da novac za isplatu<br />
nadnica nema odakle da se uzme, jer је "Kremen" otisao na<br />
·- dobos. I sta jos sadrzi obecanje Neobavezno opozivanje<br />
direktorovog najavljivanja da се sniziti nadnice. Mislim da mozemo<br />
zajedno s Jurmanom i njegovim drugovima Ьiti nacisto:<br />
и "Кremenu" zaposlenom radniStvu krvavo su potrebne tesko<br />
zaslиZene nadnice; umesto njih "diplomatija" mu priЬavlja<br />
obecanje da се mu ih preduzece isplatiti (razume se, ako ne<br />
ode na dobos); i ·umesto kolektivnog ugovora koji се radniStvu<br />
zajamciti visinu nadnice - ako "Кremen" bude jos radio -<br />
"diplomatija" opet postiZe obecanje da preduzece nece sniziti<br />
nadnice. Koliko takvo obecanje vredi, uvida u "Kremenu" zaposleni<br />
proletarijat onda. kada. se gospodin direktor vraca iz grada<br />
i ponovno najavljuje - sniZenje nadnica. (Zanimljivi su i<br />
slueajevi kada је preduzece najavilo, recimo, desetpostotno snizenje<br />
nadnica zato da Ьi "diplomatija" mogla "postici" petpostotno.)<br />
Ali sada је i poverenju radn:iStva u "dtplomatiju" kraj.<br />
Jurman vodi "Кremenov" proletarijat pred direktora kao jedinstvenu<br />
borbenu radnicku masu. "Mi smo svi, i drugih nema!<br />
Porucite direkciji da ne pristajemo!" Drukcije i ne moze Ьiti.<br />
Jer direktor Brtunen i gospoda akcionari vrlo dobro znaju da<br />
се radnici jos vise gladovati ako im btidu snizili nadnice. А<br />
oni ipak, uprkos tome, hoce da ih snize. Ј edin~;~. snaga koja<br />
im se moze odupreti i koja se moze boriti za poboljsanje jeste<br />
snaga koju ima proletarijat onda kada. nastupa kao borbena<br />
шаsа.<br />
Cufar је resio pitanje: ili prosjacenje pod imenom i na<br />
nagovor "diplomatije" ili borba u smislu Marxovih reci: "Sa<br />
stalnlim opadanjem broja kapitalistickih magnata, koji uzurpiraju<br />
i monopoИ.Su sve prednosti tog preobra.Zajnog procesa, raste<br />
masa bede, pritiska, ropstva, degeneracije i eksploatacije, ali<br />
i revolt radnicke klase koja stalno buja i koju sam mehanizam<br />
kapitalistiCkog procesa proizvodnje skoluje, ujedinjava i organizuje."<br />
(Kapital, Borchardtovo slovenacko izdanje, str. 199-<br />
-200) I resio ga је u zivotnom smislu proletarijata! (Slovencev<br />
kritiear и tom re5enju daibome ne vidi Ьorbu za novi "etos"!)<br />
п<br />
Slovencev kriticar1 је u svojim spoznajama vrlo brz i odlucan.<br />
On ne ulazi podrobnije u Jurmanov odnos prema sindikatu,<br />
nego brze-bolje proglasava da је ostrica Sloma uperena<br />
protiv socijaldemokratski.h organizacija. Posto od 6. januara<br />
1929. Socijalisticka partija Jugoslavije viSe ne postoji 8 pod<br />
kriticarevim "socijaldem01kratsk1im organ:izacijaima" mogueno је<br />
razumeti samo - reformisticke sindikate. U organizacijama<br />
Strukovne komisije 9 uclanjeni radnici koji nisu citali Slom<br />
lzvuci се zato . iz Slovenceve kritike vrlo lako zakljucak da<br />
Cufar otvoreno poziva proletarijat da istupi iz URSSJ/ 0 da<br />
је, dakle, Cufar nekakav razbljac strukovnih organizacija. NaroCito<br />
im te misli mogu potvrditi "nekoliko reCi da se razumemo!",<br />
koje је u Delavskoj politiki napisao А. Z-ko. Na!im.e,<br />
А. Z-ko kaZe: "Ovim zeИmo samo upitati nasu radniбku javnost<br />
da li је radnickom pokretu u interesu ovakvo pljuvanje па<br />
organizacije (kurziv је moj) i na radnicke predstavnike koje<br />
su izabrale radnicke organizacije." No, svako misljenje da Cufar<br />
poziva radniStvo da napusta reformistiCke sindikate је potpuno<br />
pogresno. Takvog poziva necete naci nigde u Slomu.<br />
Jurman је i sam clan strukovne organizacije. Mi, dabome, ne<br />
rnozemo zamisliti da Ьi se takav borbeni Jurman kakvog је<br />
oblikovao Cufar slagao sa pretvaranjem sindi!kata u organizaciju<br />
koja је sama sebl cilj i privesak odredene politiCke struje.<br />
Jurman mora zeleti i raditi na tome da sindikalna organizacija<br />
bude orиZje u borbl sveg u fabrici zaposlenog radniStva. Zato<br />
је u prvom cinu upravo potrebno njegovo akcentiranje: "Radnioi<br />
(kurziv. је moj) nas Salju!" dok Rojnikov pouzJdanik Rupnik<br />
veli da radnicki predstavnici Ogris, Rupnik i Jurman do-<br />
7<br />
Upor. S!!Wenec, LXIII, 6/1935. Bez potpisa.<br />
Ј Socijalisticka partija Jugoslavije osnovana је na konferenciji<br />
predstavnika glavnih odbora Jugoslovenske socijaldemokratske partije,<br />
Socijaldemokratske partije Jugoslavije i Socijalisticke radnicke partije<br />
Jugos!avije. Socijalisticka partija Jugoslavije bila је raspu.Stena 26. januara<br />
1929. godine.<br />
' Strukovna komisija za Sloveniju osnovana је na kongresu slovenackih<br />
klasnih strukovnih organizacija, koji је odrzan 8. i 9. juna<br />
1919. u LjuЫjani.<br />
10<br />
Od 10, do 12. oktobra 1925. odrzan је u Beogradu sindikalni<br />
kongres, na kojem su se desnicari iz Nezavisnih sindikata ujedinlli<br />
sa reformistickim Glavnim radnickim savezom Jugoslavije (GRSJ) u<br />
novi Ujedinjeni radnicki sindikalni savez Jugoslavije (URSSJ). Na<br />
posebnom "Тivolskom kongresu ujedinjenja" u Sloveniji su se na pokrajinskoj<br />
strukovnoj konferenciji 26. i 27. decembra 1925. ud.ruzili<br />
Ыvsi Nezavisni sindikati u Sloveniji i sindikati reformistiCke Strukovne<br />
komis1]e i formirali URSSJ za Sloveniju.<br />
1
62 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
laze и ime "naseg saveza". Na Zalast, Cиfar nije dalje razvio<br />
.Jиrmanov rad и sindikalnoj organizaciji, ali nam је iz svrsetka<br />
drame jasno .da је Jurman i и sind&kartи i med!u neorgandzovanim<br />
radnicima stvorio opozicijи protiv Rojnika, koji izdaje<br />
interese proletarijata. Opozicijи и sindikatu cine i radnici koji<br />
pripadaju, а i oni koji ne priGadaju socijaldemokratiji. No<br />
da li zato Jиrman razblja sindikalnи organizaciju Niposto!<br />
Naprotiv! Radnici idи za Jurmanom zbog toga sto im је on<br />
iasno pokazao zahtev koji odgovara njihovim interesima i pravi<br />
риt borbe za zahtev; napustili sи Rojnika zbog toga sto sи<br />
spoznali bezuspesnost i cak svesno izdajniCki karakter Rojnikove<br />
taiktike. То је u datoj s~tuaciji sustina njiliove opozicije.<br />
Stvaranjem te opozicije Jurman vraca sindikatи njegov pravi,<br />
t·adnicki karakter. Dijalektika razvoja је na dlanu. Opozicija је<br />
negacija "jed:instva" и prosjaeenju, u pasivnosti, и nekritiбkom<br />
prihvatanjи Rojnikovih metoda. Nastojanje Jurmanove opozicije<br />
је Ьоr1Ьа. Jшman ponovo stvara jedinstvo kada vodi sav<br />
"Кremenov" proletarijat и ЬоrЬи. Novo jedinstvo је negacija<br />
negacije, jedinstvo na visem stepenи, jedinstvo borbenog radnistva.<br />
Danas nije иvek potrebno da negacija negacije iskljиci<br />
Rojnikove vrsnjake ро funkciji i politickoj boji. Oni mogu da<br />
pripomognи negaciji_ negacije ako nisи sasvim izgubШ radnicko<br />
klasno tlo pod sobom, a!ko ih srce zaista zove na raid za<br />
interese onih koji sи ih izabrali, ako sи spoznali bezuspesnost<br />
Rojnikovih metoda i ako hoce da se prema svojoj spoznaji -<br />
upravljaju. Ali и slиcaju ovakvih Rojnika kakav nastupa u<br />
Slomu, negacija negacije bez Rojnikovog uklanjanja nije moguena.<br />
Кriticar Т. М. и Delavskoj politiki 11 (24. decembra 1934) 12<br />
nije na8ao nik.akvu "idej,и vodilju i vas.pitnи ideju и "Slюmu".<br />
On piSe: "Drama је pisana prilicno spretno i scenski efektno,<br />
ali to jos nije dovoljno za pravu socijalnи dramи, koja mora<br />
imati i neku idejи vodiljи i neku vaspitnu idejи. Ali bas to<br />
и njoj ne nalazimo. Jedini uspeh koji Ьi drama mogla imati bilo<br />
Ьi to da nasem, vec ionako dovoljno razocaranom radniStvu<br />
oduzme i poslOOn.ju trunkiu poverenja u faktore koji imadu<br />
zadatak da se brinи о njegovoj zastiti. Odatle је samo jos jedan<br />
korak do anarhije (kumj.v је moj). Тiјр Rojlnilka је nemoguean i<br />
namerno unakazen." Ako је kritika Т. М. zaista iskrena, а mi<br />
11<br />
Delavska politika izlazila је od p!Юetka 1926. godine
64 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
Da no da, ali sada smo opet do8li donde gde је Slom najvise<br />
'kahirao", Ьiсе da misli Т. М. Та napisali ste: "Тiр Rojnika<br />
је nemoguean i namerno unakizen." Pogledajmo, da!kle,<br />
· Rojnika izЬliZe.<br />
Pre svega, ko је Rojnik" Rojnik је delegat Radnickog ureda<br />
za za8titu; on је, dakle~ placen fиnkcioner ·и иstanovi koja<br />
Ьi radniStvu morala prиZati za.Stitu. А kakvu zastitu radniStvu<br />
u. Slomu pr11Zajи Rojnik i njegovi drиgovi iz ureda za zastitu<br />
Evo kakvu: trude se da sprece radnickи ЬоrЬи za najosnovnije<br />
zahteve i prava; kada је ne mogu SiPreC:iti, oni је podrivajи.<br />
Dakle, pravo ime za njihoVи zastitu је - izdaja. Zar Cиfar<br />
itv!rdi kada стtа Roj!IlJi!ka dlai svaki :Cla.n iU centгaiJd.. Rad!n:i.Ckog шеdа<br />
za zastitu mora Ьiti bl:ajmk Nfupo6to! Naprotiv! Kada Ьi<br />
Radnicki иred za · za8titu Ьiо и rukama borbenih radnika i .za<br />
proletarijat vezanih placenih funkcionera proleterskog porekla<br />
i Jurmanovog kova i misli, onda Ы oni, иprkos svim preprekama,<br />
Ьili pozitivan faktor и borЬi radniStva za njegove zahteve.<br />
· ·<br />
А Rojnikova maksima "Ideja mog zivota је: иspostaviti<br />
izmedu radnistva i kapitala mir i prijateljstvo", tako kaze<br />
Н.ojnik. Ти izjavu moramo oceniti kao Rojnikovo priznanje da<br />
је njegova materijalna i drиstvena podloga negde drugde, а<br />
ne kod proleta.rd.jata. Rojn:ik је c1an onog lt":ukovodeeeg !i birokratskog<br />
socijaldemokratskog kadra koji је postao klasna gru<br />
!pa za sebe i koji hoce da na svaki naC:in sasvim sraste sa bur-zoaskim<br />
aparatom i ostane njegov nepogresiv faktor. Zato su<br />
"mir i prijateljstvo" materijalni interes ove grиpe. Ako nema<br />
"mira i prijateljstva", mogu јој se poljuljati stolice. А stolice<br />
su toj grU!pi, srasloj sa burzoazijom, zna.Cajnije'nego sto su i<br />
teresi koje imaju b1atnjavi i mojav!i proleterski "drugoVI".<br />
.,Vodi vase vrste иvek imajи uspeha. Vi majstorski krmanite<br />
kroz bure", kaze direktor и Slomu. .<br />
Ali zivot ima svoj dijalekticki tok. Rojniki danas vec tesko<br />
krmane kroz bure radnicke opozicije koja se diZe protiv njih.<br />
Razvoj kapita:ЫStiCike krize i ofanziva fasizma sa njegov.im relativnim<br />
pobedama- а njih је omogucilo reformisticko kocenje<br />
s'тih ranijih borЬi opravdavano teorijom "manjeg zla" - dokaz<br />
sи neodrzivosti reformisticke teorije i prakse, koje sи time ponovo<br />
doZivele slom. Socijaldemok;ratske mase koje saC:injavaju<br />
radnici, а ove је potpuno pogresno smatrati socijalist~a i grditi<br />
ih kao takve - posegle sи svuda и svetи za sredstvima koja<br />
sи sve pre nego refor:m.isti.cka. DiferencijaoLja и sooijaldeшokratskim<br />
redovima se na t.aj nacin siroko razmahnula.<br />
Ramnne se, Ьilo Ьi pogreS.no ako bismo sociЗaldemokratske<br />
mase mehanicki odvaj ali od socijaldemokratskih fu·nlkcioner-<br />
1<br />
1<br />
ТОNВ CUFAR: SLOM 65<br />
s~~ k~drova ... iE're sve~a, и procesи ditferencijacije veliki Ьrој<br />
~нzih / sredn]ih fиnkcюnera radnickog porekla koji jos nisи<br />
1zgubili pod sobom klasno tlo opredeljиje se svuda и svetu za<br />
borb~ne metode i spreman је da иcestvuje и jedinstvenoj akciji<br />
гadnicke kl~se i da и nj.~j i posteno saradиje. А sto se socijaldemokratskih<br />
vrhova tice, za. svakog postenog radnika koji<br />
gl~ otvoreDJim oC:ima - Ьiо on ili ne Ьiо socijaldemokrat<br />
:- ]~dno~:tayno. "!"erilo. је. n~gacija negacije. Oni vrhovi koji<br />
]еsи 1 ko]1 се b1t1 prot1v ]edinstvenih istupanja na konkretnoj<br />
borbenoj podlozi ili koji се jedinstveni front priznavati na re<br />
Cima, а и praksi ga izigravati - Ьа8 i јеsи klasna grupa za sebe<br />
koja se iskljиcila iz proletarijata, koja izdaje njegove interese,<br />
ра. zato 1-jen иti~aj и radnistvu treba uniStiti. Rojnik се Ьiti и<br />
{.~Ј grиp1. ~ut ~ grupa V_di .do toga da se njeni pripadnici<br />
~1cno proda]и faSlzmи, z~ sta 1 и NemaCkoj i и Austriji ima<br />
dovol]no dokaza. А и· po]edinim slиcajevima radnickih borЬi је<br />
prokleto lako potkupiti takve Rojnike. Zato је tip Rojnika riюguean<br />
i on postoji, Т. М.! Da 1i cete se protiv to.g t1pa bor.iti!<br />
Negacija negacije је kod nas na raskrscи. Mi ne zelimo<br />
d~ imamo mnogo takvih Rojnika kao sto је ovaj и Slomu. Ali<br />
ш ne stvaramo seЬi nikakve ilиzije. Ovde se vise ne mozemo<br />
Шillogo baviti daljnjom anal!izom kritika, iako Ьi to s obzirom<br />
na cilje~e ~iticara .Ьilo lako, а s obzirom na "kriticke" razloge<br />
vrlo zaшml]1VO. Zeћmo tek иpozoriti na neslaganje idejno srodnih,<br />
odnosno istovetnih kritieara.<br />
I. С. piSe и Svobodi: "Nadamo se da se nijedno drugo<br />
radnicko drustvo nece viSe baviti Slomom, koji је literarno<br />
dramski, idejno, sadrzinski, tehnicki i loako god hocete nето~<br />
g.и~о delo (~v је moj)" Isto tako А. Z-ko и Delavskoj politzkz:<br />
"Naglasavam da ovaj Cufarov Slom ne prestampavamo<br />
zato da b:ismo se njime ЬаvШ ma sa koje strane, jer је i onako<br />
vec. ~dyise slomljen (kurziv је moj)." А Т. М. veli и DelavsЮoj<br />
polztzkz: "Drama је pisana prilicno spretno i scenski efektno<br />
(kиrziv ј.е moj).'~ - DaJkle taiko! Ооо sto је za Т. М. prilЛCno<br />
~pretno z scenskz efektno, za I. С. је kako god hocete nemogucno,<br />
а za А. Z~ka је slomljeno! Gde је tu objektivnost! Ili<br />
mozda ima i tu - diferencijacije<br />
. Bиvdиci. dВ: је Cufar и Slomu zahvatio toliko aktuelnih pit~n]a,<br />
z~leћ blSI:~ da se jav~ oni kojih se ta pitanja. najvise<br />
ћси, na1me radn1c1. Zato molimo sve radnicke citaoce KnjiZevnosti13<br />
da nат о Slomu pismeno k8Zи svoje miSljenje. Pozi-<br />
13<br />
•<br />
KnjiZevnost, meseenik za umetnost i nauku. Legalni org~n КРЈ;<br />
1Zlaz10 od decembra 1932. do decembra 1936 (tri godista). Uredivao ga<br />
]е dr Bratko К:~ (i ilegalni uredivaCki odbor Pokrajinskog komiteta<br />
КР~ za Slovem]u - Edvard Kardelj, <strong>Boris</strong> Кidric Stane Кrasovec<br />
Dusan Kermavner, а saradivao је i <strong>Boris</strong> Ziherl). ' '<br />
s <strong>Boris</strong> Кidric, I
66 TONE CUFAR: SLOM<br />
BORIS КIDRIC, SAВRANA DВLA, I, 1933--1941.<br />
67<br />
vamo sve bez izuzetka, pozivamo sve bez obzira na nazor i ubedenje<br />
i bez obzira na prijateljski i1i protivniCki stav prema<br />
Slomu. Samo neka pisu otvoreno i r.a!diniclci! Nddlhove priloge<br />
· objavicemo sa komentarom u iducem broju KnjiZevoosti.<br />
Zakljucak. Ne pada nam na pamet da . ma koje~ p~c"!<br />
nekтitiCki hvaldmo. Proletarijatu је danas - kada obзektivm<br />
uslo;vi sa takvom ubedljivoscu govore о nuZ:nosti i moguenosti<br />
ostvarenja njegovog istorijskog zadatka- viSe nego ikad ranije<br />
potrebna najstroza kritika i samokritika nje~ovih boraca ·vna<br />
svakom podrucju njihovog rada. Zato Cufara nikako ne uzdiZemo<br />
"pro domo" (ti svoju korist), sto se, na zalost, mnogom<br />
knjiZevniku u edicijama namenje~ r:adnistvu do.gada, n~.~o<br />
samo naglasavamo ovu istinu: Slom з е з е~~ od naзaktu.elniзih<br />
i idejno najzdravijih beletristickih <strong>dela</strong> kозе зе u poslednзe vreme<br />
dobilo slovenacko radniStvo.<br />
Razume se, Cufar mora jos davolski mnogo uciti. Ali on<br />
је Slomom dokazao da u njemu kuc."!- prВ:vo prolete:~ko s:~e~<br />
da је zivo ukljucen u borbu proletarl]ata 1 da zna dl]alektlcki<br />
misliti i prikazivati. Ocekujemo da се napisati dиZi, isto tako<br />
aktuelan tekst.<br />
("Tone Cufar: Polom"), SaЪrana <strong>dela</strong>, I,<br />
Beograd 1959, str. 28-40.<br />
IZVESTAJ О ZEМALJSKOJ KONFERENCIJI SKOJ-a<br />
КОЈА ЈЕ ODRZA.NtA КRАЈЕМ AVG.USTA 1935.*<br />
I. UCESNICI I ORGANIZACIJE КОЈЕ SU UCESNICI PREDSTA VLJALI<br />
(Кratak pregled)<br />
Na Zemaljskoj konferenci.ji SKOJ-a ucestvovalo је 20 drugova.1<br />
Тrojica su predstavljala Pokrajinsku organizaciju u Sloveniji2,<br />
eetvorica Pokrajinsku organizaci.ju u Нrvat.skoj-Sla<br />
voniji 3 , dvojica Pokrajinsku organizaciju u Dalmaciji, 4 trojica<br />
Pokrajinsku organizaciju u Srblji 5 , dvojica Pokrajinsku organizaciju<br />
u Crnoj Gori 6 i jedan mesnu organizaciju u Subotici 7 •<br />
Bili su pozvani predstavnik mesne orgaJD.izacije u Kumanovu<br />
i delega:t mesne organizacije u Sarajevu, a1i nisu dSli. Prvi se<br />
do mog odlaska nije javio, а drugi se kasnije opravdao Ьoleseu.<br />
Privremeno rukovodstvo poslalo је na konferenciju tri<br />
s;voja Ohuna: Jakoiba, Cel!ilkova i DoiЬri'Ca~ . .Ptr:isustvo~ Sl\l i<br />
* IzveЗtaj о Zemaljskoj konferenciji SKOJ-a, koja је odrzana u<br />
Zagrebu, verovatno, 30. i 31. avgusta, pisan је 15. septemЬra 1935. godine.<br />
Sacuvan је u Moskvi, sa potpisom Dobric.<br />
1<br />
U ovom izvestaju Кidric је nabrojao 21 ucesnika, ako se u njih<br />
ubraja Karel Hudomalj Oskar, koji је predstavljao СККРЈ. U taj<br />
Ьrој nije uneta Lidija Sen1ijurc, koja је ucestvovala na konferenciji.<br />
2<br />
Sloveniju su predstavljali Lojze Ocepek, Vili Maurer i Rezka<br />
Korpar.<br />
3<br />
Нrvatsku-8lavoniju su preds~avljali Мirko TomiciC, Slobodan<br />
Kokanovic (Вanjaluka) i dva neidentifikovana delegata.<br />
4<br />
Dalmaciju su predstavljali Lovro Kurir i verovatno Vjeko<br />
Ivanisevic.<br />
5<br />
Iz Srblje su bili Stefan Мitrovic i dva neidentifikovana clana.<br />
• Iz Crne Gore su bili BlзZo Jovanovic i Ratko Бurovic.<br />
' Iz Subotice је Ьiо Jozef Hedrih.<br />
1<br />
Ivan Sabolek ЈаkтоЬ (11912), bravar, radio је u radionici drZavnih<br />
zeleznica u zagrebu; prvi put је uhapsen 1932. godine; 29. maja 1935, na<br />
konferenciji РК za Нrvatsku i Slavoniju izaЬran za· sekretara РКSКОЈ<br />
za Нrvatsku i Slavoniju; na Cetvrtoj zemaljskoj konferenciji posle<br />
Clanstva u Privremenom rukovodstvu SKOJ izabran kao organizacijski<br />
sekretar CKSKOJ. Uhapsen 20. oktobra 1935. i pred Sudom za zastitu<br />
drZa.ve osuden na tri .godine raЬije. Ucesnik NOB, zivi u Zagrebu.<br />
Pavle ~sanov~c Celikov (1910-1945), opancarski radn.i:k u Zagrebu,<br />
29. ma]a 1935. IZabran u РКSКОЈ Нrvatske; na Cetvrtoj zemaljskoj<br />
konferenciji SKOJ u avgustu 1935. u Zagrebu izabran u CKSKOJ; щ-е-
68 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
dva omladinsik:a instriUktora: Franc~ i Fric. 9 Pwti:cko rukovodstvo<br />
Partije predstavljao је Oskar. 10<br />
Svi ucesnici - delegati, osim predstavnika suboticke mesne<br />
organizacije, bili su izabrani. Dalmatince је izabrala pokrajinska<br />
konferencija, Srbe pokrajinsko savetovanje, Slovence i<br />
Hrvate izabrali su plenumi РО. Crnogorce је delegirao PS, zato<br />
sto је njihova pokrajinska konferencija odrzana jos u maju<br />
sasvim nezavisno od priprema Zemaljske konferencije i zato<br />
sto zbog nedostatka vremena nisu mogli sazvati plenum.<br />
tiran 20. oktobra 1935, osuden 4. aprila 1936. pred Sudom za zastitu<br />
drZave i\1 Beogradu na .tri godine roblje; Ьiо na roЬiji u Sremskoj Мitrovici<br />
i u Mariboru. Poginuo na Sremskom frontu 1945. godine.<br />
Dobric је ilegalno ime <strong>Boris</strong>a Кidrica.<br />
~Тоnе Ranzinger Francek (1912-1937), roden u Becu, staklarski<br />
radnik u Нrastniku; sekretar ОКSКОЈ za trbovljanske revire. Od 1930.<br />
boravi u Sovjetskom Savezu, gde studira na К:omunistickom univerzitetu<br />
nacionalnih .manjina Zapada. Od 1934. ilegalno zivi u Jugoslaviji<br />
i radi od marta 1935. u Sloveniji kao instruktor Privremenog rukovodstva<br />
SKOJ; na Cetvrtoj zemaljskoj konferenciji SKOJ izabran је u<br />
СКSКОЈ; aprila 1936. prisustvovao је plenumu CKSKOJ u Беси, а od<br />
polovine 1936. radi u Beogradu kao instruktor CKSKOJ; pocetkom sledece<br />
godine odlazi u Spaniju i vec marta 1937. gine kao borac repub<br />
Ukanske armije u borbama na Guadalahari.<br />
Franc Cepelnik Fric, Lazarenko, Мihajlo Pavlovic (1iЮВ-1944), roden<br />
u LjuЬljani, Clan SKOJ od 1925, iskljucen iz uciteljske skole zbog politiCke<br />
<strong>dela</strong>tnosti; rukovodilac SKOJ do odlaska u Sovjetski Savez 1926,<br />
gde studira na KUNМZ do 1929; radio је u Moskvi u aparatu <strong>Komunist</strong>icke<br />
omladinske internacionale, а od 1932. do 1935. kao urednik u Brijansku.<br />
Od 1935. Zivi kao ilegalac u Sloveniji, а radi kao instruktr<br />
SKOJ· na Cetvrtoj konferenciji SKOJ u Zagrebu је imao referat, Ь10<br />
је bir~n u CKSKOJ, а 1936. se vraca u Sovjetski Savez i radi u izdavackom<br />
preduzecu "Inostrani radnik". Uhapsen је 1938, а umro је 24.<br />
jula 1944. u koncentracionom logoru. Posmrtno је rehabilitovan.<br />
1° Karel Hudomalj Oskar, НriЬar, Hernet, Vili (1904-1944), rudar,<br />
roden u Zagorju, clan SKOJ od 1920; Ьiо је optuZen 1924. na procesu<br />
protiv napadaca na Orjunu; Ьiо је clan Proleterskih akcijskih ceta;<br />
Clan је КРЈ od 1926, kada odlazi u SSSR i studira na KUNМZ. Od 1931.<br />
~dиZen је za rad SKOJ u CККiJJ(Privremeno rukovodstvo); 1931-1932.<br />
radi ·kao instruktor СКSКОЈ u Sloveniji. Vraca se u SSSR i od novembra<br />
1932. do oktюbra 1933. radio је u КIМ, .Ьiо је clan Komisije za izradu<br />
Deklaracije о slovenaCkom nacionalnom pitanju (Deklaracija tri<br />
partije, april 1934); Clan је Privremenog rokavodstva SKOJ od 5. novembra<br />
1933, а potom i sekretar i predstavnik u СККРЈ, ро cijem nalogu<br />
se ang!iZuje u izbornoj kampanji 1935. godine u Zagrebu; prisustvuje<br />
Cetvrtoj zemaljskoj konferenciji SKOJ u Zagrebu kao predstavnik<br />
СККРЈ iz kojeg је iskljucen 1937; ·upucen је u Francusku na md<br />
medu jugoslovenskim iseljenicima, odakle је za vreme rata presao u<br />
Austriju i Ьiо jedan od organizatora pokreta otpora. Uhap5en је 1944,<br />
sproveden u koncentracioni Iogor u Mauthauzenu i u drugoj polovini<br />
iste godine ubljen.<br />
IZVESTAJ О ZEМAUSKOJ KONFERENCШ SKOJ-a 69<br />
Od cetrnaest delegata iz poikrajlina Ьilo је sekretara: cetiri<br />
pokrajinska (Slovenija, Dalmacija, Нrvatska i Sr:Ьija), 11 jpet mesnih<br />
{Ptuj, Zagreb, Banjailiuka, SuЬotica i Beograd) 12 •<br />
Socijalni sastav ucesnika Zemaljske konferencije Ьiо је<br />
sledeбi: 13 radnika, jedan seljak i sest studenata, odnosno intel~ktualaca.<br />
Svi slovenaCk:i delegati bili su radnici, оЬа Dalmatinca<br />
bili. su radnici; dva Нrvata blilii su radn!ici (pdkrajinSiki sekretar<br />
i b.anjalucki delegat), jedan је Ьiо seljak {iz P.aJkraca), а jedan<br />
student (zagrebaCJri mesni sekretar); оЬа Cm.ogorca bili su<br />
intelektua1ci (d·edan svrseni, а jedan nesvr5eni student); jedan<br />
је Srbin Ьiо radnik {mesni sekretar beogradske organizacije),<br />
а dva intelektualci {pokrajinski sekretar i predstavnik beogradske<br />
studentske organizacije). Drug iz SU!botice Ьiо је ra.dnitk.<br />
ProseCni staZ ucesnika konferencije u organizaciji iznosi<br />
dve godine. Pre 6. januara 1929. poikretu su prisli: pokrajinski<br />
sekretar Sr.Ьije, 13 Miloj:k:d- 4 {С. G.), Francek, Fric i Dobric.<br />
Kvantitativna snaga organizacija koje su bile zastupljene<br />
na Zemaljskoj konferenciji jeste sledeca: Slovenija ima 170<br />
clanova, Hrvatska- Slavonija 587, Dalmacija 308, Crna Gora<br />
389, Srblja 225, suboticka mesna organizacija 25. Prema tome,<br />
bilo је zastupljeno oko 880/о celokupnog Clanstva. Naime, celokupan<br />
broj clanstva iznosi 1925.<br />
Iz ucesca na Zema1jskoj konferenciji o.dmah se jasno vidi<br />
koliko је SKOJ organizaciono konsolidovan. Obnovljene su pokrajinske<br />
organizacije u Sloveniji, Нrvatskoj - Slavoniji, Dalmaciji<br />
i Crnoj Gori. Те organizacije su uglavnom odrzale re-<br />
11<br />
Za Sloveniju Lojze Ocepek, za Нrvatsku Ivan Sabolek, za Srblju<br />
Stefan Мitrovic, za Dalmaciju Lovro Kurir.<br />
u Za Pt'uj Rezka Korpar, za Zagreb Мirko Tomlcic (), za· Banj"a<br />
~uku . ~lobodan Kokanovic, za Suboticu Jozef Hedrih, za Beograd nije<br />
tdentlfikovan.<br />
13<br />
• ~tefan Мitrovic (1909), ucestvuje u revolucionarnom pokretu na<br />
Umverz1tetu u Beogradu od 1931; clan је PKSKOJ za Srblju od 1935<br />
~ na Cetvrtoj ~emaljskoj konferenciji izabran је u CKSKOJ. Hapse~<br />
зе 1933, а dru~1 put novembra 1936, kada је trebalo da ide u Moskvu<br />
kao predstavnik SKOJ u кnvr. Ucesnik је NOR ood 1941. godine Posle<br />
mta radio је u Politickom odeljenju JNA. Zivi u Beogradu. ·<br />
14<br />
Bls.Zo Joyanovic Мilojko() (1907-1975), politicki radnik, clan<br />
КРЈ od 1924; Ь10 је na raznim funkcijama od clana МК i sekretara<br />
~ККР~ do clana :Вiroa РККРЈ za Crnu Goi'u. Vise puta је hapsen;<br />
ledan_ зе od orga~atora ustanka u Crnoj Gori; Ьiо је clan Glavnog<br />
s~~ba Crne G~:e, clan А VNOJ i CASNO, delegat СККРЈ na konferen<br />
Cl]l ~ АI.ш_nзе. Posle rata Ьiо је predsednik vlade NRCG, predsednik<br />
Izvrsnog VI]eca Narodne skupstine Crne Gore sekretar СККРСG i clan<br />
СК i Izvrsnog komiteta СКSКЈ.<br />
'
ј<br />
70 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941 ..<br />
jonske i mesne konferencije} 5 Sve cetiri organizacije odrzale su<br />
pokrajinske konferencije. Slovenija, Hrvatska - Slavonija· i<br />
. Dalmacija imale su neposredno pred Zemaljsku konferenciju<br />
plenume svojih pokrajinskih odbora.<br />
Pokrajinska organizacija u Srblji naiazi se u procesu obnavljanja.<br />
Njeno jezgro cini beogradska organiZacija, koja broji<br />
oko 140 clanova (90 studenata i srednjoskolaca, ostalo su manuelni<br />
radnici). Inicijativni pokrajinski odbor dosad se povezao<br />
sa Кragujevcem, КriuSevcem, Paneevom i Smederevom. Pre Zemaljske<br />
konferencije organizovao је pokrajinsko savetovanje/ 6<br />
jer proces obnove jos nije Ьiо toliko napredovao da Ьi se mogla<br />
odrzati pokrajinska konferencija. Pokrajinske organizacije u<br />
Makedoniji, Bosni i Vojvodini jos nisu obnovljene. Privremeno<br />
rukovodstvo је sa dosta na.pora uspelo da pre Zem.aljske konferencije<br />
uspostavi vezu samo sa KUIIlЗJilovom (tu vero smo uspostav:ili<br />
jos krajem juna), sa Sarajevom i sa SuЬoticom (uoCi<br />
same Zemaljske konferencije). Kumanovska organizacija је u<br />
junu imala 25 clanova (vecinom zanatskih radnika, а manjim<br />
delom srednjoskolaca). Ima organizovan mesni odbor. Sekretar<br />
(svrseni srednjoskolac) 17 Ьiо је kod nas na sedmodnevnom kursu<br />
i zatim је ucestvovao na prosirenoj sednici Privremenog rukovodstva.<br />
Kumanovska mesna organizacija dobila је zadatak<br />
da uspostavi vezu sa postoje6im organizacijama u Velesu, Bitolju<br />
i Skoplju i da organizuje pokrajinsko savetovanje za Makedoniju.<br />
Iz nepoznatih razloga Kumanovo nam se posle prosirene<br />
sednice V!iSe nije javilo. Каdа је Flric otiSao u Beogr-ad<br />
doblo је zadatak da sredi stvar sa Kumanovom. U~apeo је da<br />
ponovo uspostavi vezu, a1i nije do8ao u neposredan dodir sa ljudima<br />
i zato na Zemaljskoj konferenciji nije bilo makedonskog<br />
pгedstavnika. Pozitivno znamo da је ktimanovska mesna organizacija<br />
od jula porasla na 50 clanova. Takode znamo da vec<br />
postoje relativno snazne organizacije u Velesu, Bitolju i Skoplju.<br />
Ocenjujemo da broj clanova u Makedoniji iznosi minimalno<br />
oko 180. B[dro] СК је Fricu dao zadatak da iz Beograda uspostavi<br />
vezu sa Makedonijom i sprovede pokrajinsko savetovanje,<br />
odnosno - ako situacija vec bude zrela - pok;rajinsku konferenclju<br />
za Makedoniju. Sarajevslka mesna .organizacija ima 41<br />
clana, бd kojili su 31 srednjoSkolci, а 10 radnici. U mesnom odboru<br />
polovinu clanova cine radnici. Dva clana Privremenog<br />
15<br />
U Sloveniji је odrzana pokrajinska konferencija kra]em jula<br />
1935; и Нrvatskoj - Slavoniji 29 .. juna 1935, и Dahnaciji krajem juna<br />
1935 (и Кlisu Rupotini kod Solina); и Crnoj Gori 19. maja 1935. godine.<br />
15<br />
Pokrajinsko savetovanje и Srblji odrzano · је krajem avgusta<br />
1935. godine.<br />
11<br />
Nije identifikovan.<br />
1<br />
1<br />
IZVESTAJ О ZEМAUSKOJ KONFERENCШ SKOJ·~ 71<br />
rukovodstva dali su instrukcije delegatu - sekretaru sarajev<br />
~ke m~ne organ~je .~oji је svr8eni sredntji tehniear),1 8 kojeg<br />
зе sar~~evska orgamzac~~a na nedelju dana pre Zemaljske kon<br />
~ere~C1:Je poslala u sedlSte Privremenog rukovodstva. Sekretar<br />
]е ]ло pozv~n na Zemaljsku konferenciju, ali zbog bolesti nije<br />
dosa~. Sa~a]e~ _nema niikakv.ih veza sa drugim ka:ajevima u<br />
Воsш. Kazu da ih za kratko vreme nece moci uspostaviti. Mi<br />
znamo da postoji organizacija u Тuzli, sa kojom је prekinula<br />
vezu poznata provala. Nadamo se da cemo uspostaviti tu vezu<br />
~ada se studenti wate sa ferija. SuootiCka mesna orgaШzacija<br />
1ma ~5 clanova (svi su radnici, vecinom telegrafski). Postoji<br />
mesш odbor. Sekretar ne vidi perspektivu za obnovu vojvodanske<br />
po~ajinske organizacije, ali su se ipak nasi beogradski<br />
~tudent1 .. za :тreme raspus~. povezali sa n~k!im kraj evima. Fric<br />
1 pokra]lnski sekretar Srb1Je koji је izabran u СК dobili su<br />
zadatak da preko tih studenata povezu Vojyodinu i urede sve<br />
ostalo.<br />
K~av је. scija!ffi sastav organizacija О Sarajevu, Kuman~~<br />
1 SuЬoti.~ vec ~am govorio. Takode о Beogradu. Napo<br />
~]em ~а broJke_ ko~e cu sada n~vesti nisu SЗJSvim taene, jer<br />
ih na:rdШ1 Р, ~ec~nJU. век је odlucio da vam pored ostalog<br />
ma~er~]ala ро~~ђе 1 te podatke. Mi procenjujemo da u slovenacko]<br />
pokra]lnskoj organizaciji ima oko 90 radnika oko 60<br />
inteleJrn:alaca (studenata i srednjoskolaca), а ostalo s~ seljaci.<br />
~agreba
--1<br />
_72 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941. ·<br />
. javike su na raspol.aganju. СТ ima adrese svake organizacije, а<br />
javke dosad ima u Beogradu i Splitu. U Sloveniji i Crnoj Gori<br />
slu.Ze se javikama Partije. Taikode u Sarajevu i SuЬotici. Вori<br />
·mo se za to da svuda dobljemo sopstvene javke.<br />
U potvrdivanju prijema pisama i posiljki i uopste u dopisivanju<br />
pokrajinski sekretarijati su jos veoma nemarni. Tako<br />
su se, na primer, posle prosirene sednice 19 javili samo Slovenac<br />
i Beogradanin dopisnicom kojom obavestavaju da su srecno<br />
stig1i. Niko ad ostalih se nije javio, ialko smo im. to izriCito<br />
nalozili.<br />
Pokrajinske tehnike su u povoju. Tehnicke poslove mahom<br />
vrse odgovorni politicki funkcioneri, sto strasno ometa svaku<br />
operativnost i povecava opasnost od provala.<br />
Najzad, treba naglasiti da је Privremenom rukovodstvu pomagala<br />
Partija и stvaranju svih veza posle provale. Bez njene<br />
pomoci ne Ьi bilo ni tih veza.<br />
II. DNEVNI RED ZEМALJSКE KONFEВENCIJE I NJEN ТОК<br />
Dnevni red Zemaljske konferencije SKOJ-a Ьiо је sledeci:<br />
1) Rad i zadaci SKOJ-a sa posebnim obzirom na Naro:dni<br />
front slobode (referent Dobric).<br />
2) Rad medи radnickom omladinom (referent Celikov).<br />
3) Rad medu seljackom omladinom (referent Jakob).<br />
4) Rad na marksistiCko-lenjinistickom vaspitanju (referent<br />
Fric).<br />
Prvom referatu bilo је odredeno trajaпje od 1,30 h, ostalima<br />
od 45 min., а zavrsnoj reCi za svalci referat ,ро 30 min. Za<br />
diskusd.ju о prvom referatu ЬИо је odxedeno ;ро 15 min.., .а о osta<br />
!ima ро 10 min. Predstavnik Partije doblo је 30 min. ро svakom<br />
referatu.<br />
Medutim, ni referenti ni ucesnici u diskusiji nisu se dosledno<br />
drzali vremena koje im је bilo odredeno, sto је Ьiо prvi<br />
znaik nedovoljne pmpreme od strane Pri:vremenog :г.U!kovodstva.<br />
I predstavni!k Partije је stalno prekora.Civao svoje vreme, cemu<br />
su bili uzroci: 1) nedovoljna priprema od strane Privremenog<br />
rukovodstva, koja је predstavn:ika Partije primorala da iznosi<br />
stvari koje Ьi morali iznositi, odnosno pravilnije govoriti referenti;<br />
2) delimicna nedisciplinovanost samog predstavnika<br />
Partije, koji Ьi se i pored svega mogao drzati vremenskih<br />
granica.<br />
19<br />
Privremeno rukovodstvo SKOJ-a odrzalo је prosirenu sednicu<br />
u Zagrebu.<br />
t<br />
1<br />
1<br />
1<br />
IZVESTAJ О ZEМAUSKOJ KONFERENCIJI SKOJ-a 73<br />
O.dma:h и pocetku Ьila su izabra:na tri predsedavajuca, koji<br />
su, sa izuzetk:OIПl F:ranceka, uqpste sla:Ьo vodili konferenci.jц i<br />
aisu umeli da pravilno raspodele prekoracenja vodeci racuna<br />
о vaznosti ili neva:Znosti onoga sto sи pojedinci govorili и diskusiji.<br />
Delegati sи иglavnom procitali nacrte rezolucija pre konferencije.<br />
Ali to citanje nije bilo ni sistematsko ni organizovano,<br />
mada је za to Ьilo dovoljno• vremena, jer se veИ!ki deo<br />
delegata nalazio na licu mesta vec dva dana pre pocetka konferencije.<br />
Postojala sи dva uzroka tako slabe neposredne pripreme<br />
delegata: 1) uprkos prethodnoj direktivi, iehnika је dostavila<br />
na stan dva dana pred pocetak konferencije samo ро dva priшerka<br />
svake rezolucije. Ostale primerke donela је tek u toku<br />
konferencije. Za taj veliki nedostatak odgovorni sи Dobric i<br />
Fric: Fric zato sto је na svoju ruku zaposlio tehniku prekиcavanjeш<br />
nekog drиgog materijala, а Dobric zato sto је suvise<br />
111alo kontrolisao rad tehnike i dopustio da se Fric neodgovorno<br />
umesa u taj rad. 2) Clanovi Privremenog rukovodstva i instruktori<br />
(JakdЬ, Fric i Celikov), koji su bili poslati u sta:n pre pocetka<br />
konferencije, nisu posvetili pa:Znju sistematskoj i organizovanoj<br />
pripremi delegata.<br />
Diskusija је bila na prilicnoj visini. Mogu da tvrdim da<br />
је prosecni nivo delegata vec toliko visok da Ьi diskusija bila<br />
veoma dobra da sи prethodne i neposredne pripreme od strane<br />
Privremenog rukovodstva bile bolje.<br />
Konferencijи је otvorio Dobric. U uvodnoj reei zaboravio<br />
је da naglasi zaslugu Partije za konsolidovanje SKOJ-a. Та<br />
greska је bila utoliko teza sto su se u diskusiji kod pojedinaca<br />
pojavljivale prikrive11e ili otvorene zaoke protiv Partije, cega<br />
ne Ьi bilo da је Dobric jos u samom pocetku rekao jasnu rec<br />
u tom pogledu. Dobricevu gresku su ispravili Oskar u diskusiji<br />
povo:dom prvog referata i sam Dabric u zavrSinoj reci u vezi sa<br />
prvim. re:flratom. O.d tada se diskusija u tom pogledu voidila dostojanstveno.<br />
Zapisnik је vodilo tehnicko lice "Kula" 20 , koje smo zadrzali<br />
u kuci posto је privelo sve ljude. Prilikom glasanja ovo lice<br />
se uklonilo.<br />
Izbornu komisiju sacinjavali su Oskar, Dobric i Jakob.<br />
Centralni komitet izabrali smo tako sto smo podneli listu imena<br />
(do tada nekoriScenih ilegalnih imena, i poznatih ilegalnih imena<br />
samo profesionalaca) i naveli staz i socijalno poreklo. Biro<br />
20<br />
Nije identifikovana.
7 4 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
smo izabrali tako sto su Oskar i Dobric pozivali u sobu svakog<br />
ucesnika pojedinacno i pitali ga је li ili nije clan, odnosno<br />
kandidat ск i u slucaju da је Ьiо clan, odnosno kandidat predlozili<br />
su ga u Eiro. Centralni komitet i Biro izabrani su jednoglasno.<br />
Definitivna redakcija rezolucija је, uz pisane pri.medbe pojedinih<br />
· delegata, jednoglasno poverena B['kou] СКSКОЈ.-а i<br />
P[olit] B[irou] КРЈ.<br />
Zemaljska konferencija trajala је dva dana.<br />
IП.<br />
PRIPREМA ZEМALJSКE KONFERENCIJE<br />
Odmah moram naglasiti da priprema i pored naseg truda<br />
nije odgovarala tako VaZnOj i o:zЉfljnoj stvari kao Sto је zemaljsika<br />
konferencija. Tacna ocena pripreme moze Ьiti samo sledeca:<br />
slaba. Gde su uzroci slabe pripreme Mislim da је uzrok<br />
delimicno izvan nas, ali da је njegovo teziSte u nasem radu.<br />
Uzrok је izvan nas utoliko ukoliko su:<br />
1) rejonske, mesne i pokraj:inэke konferencije Ьile vec<br />
deli.micno pripremljene pre dolaska Dobrica i P[rivremenog]<br />
R[ukovodstva] i ukoliko zbog provale i nedovoljnih instrukcija<br />
koje su date Dobricu (on nije doblo gotovo nikakav arhivski<br />
D'1aterijal i pregled niti ikakvu pisanu instrukciju i ocenu zadataka)<br />
nije Ьilo pravilnog kontinuiteta и radu predasnjeg i sadasnjeg<br />
Privremenog rukovodstva; ·<br />
2) pre jula nismo dobili tacno odreden rok odrzavanja konferencije;<br />
go;vorilo se i о jeseni i о kasnoj jeseni;<br />
3) odmah posle plenuma СК Partije 21 Olgica 22 је Dobrica<br />
zvaniano obavestila da mora Ьiti u jesen i da tada treЬa odrZзti<br />
zemaljsku konferenciju; kako jesen pocinje 21. septembra, na.;.<br />
meravali smo da konferenciju odrZim.o oko 15. do 20 septembra;<br />
21<br />
Splitski plenum КРЈ odrzan је 9. i 10. juna 1935. godine.<br />
22<br />
f>orde Мitrovic Olgica, Smit (1909-1936), roden u Тuzli, radio<br />
је u Somboru kao knjigovezacki radnik, clan КРЈ od 1919, presao је u<br />
Suboticu 1928, gde је nasledio Lajosa СеЬiја na mestu sekretara OkruZnog<br />
komiteta; avgusta 1931. emigrirao је preko Budimpeste i Веса u<br />
SSSR, gde studira na KUNМZ, da Ьi se decembra 1934. ilegalno vratio<br />
u zemlj-u i radio u Beogradu kao instruktor СККРЈ; posle formiranja<br />
Zemaljskog biroa na Splitskom plenumu imenovan је za sekretara ZB<br />
(Zembilja) СККРЈ; juna 1935. prelazi u Zagreb, gde је uhapsen 14.<br />
novembra 1935. i posle strahovite torture u zatvorima (Zagreb, Beograd,<br />
Ogulin) osuden 4. juna sledece godine, pred Sudom za zastitu drzave<br />
na pet godina roblje; Ьiо је prvo u kaznionici u Sremskoj Мitrovici,<br />
а potom u Mariboru gde је umro strajkujuci gladu, 31. oktobra<br />
1936. godine.<br />
IZVESTAJ О ZEМALJSKOJ KONFERENCIJI SKOJ-a 75<br />
4) oko 1. avgusta sasvim iznenadno smo doblli direktivu<br />
od Pebecka 23 da do 20. avgusta mora sve Ьiti gotovo; dat nam<br />
је, dakle, rok od ciglo tri nedelje!<br />
Postojala је ozblljna opasnost da се konferencija Ьiti pro<br />
Sirena seidlnica u drugom izdandu, а njena rezol'ucija prosta kopija<br />
rezolucije K[omunistiCke] O[mladinske] I[nternacionale].<br />
А mi smo hteli da lronferencija ne bude formalan &, nego da<br />
bude stvarno .posveeena Narodnom fro.ntu slobode uikol:iJ.ю smo,<br />
urijentiSuci clanstvo u duhu novog smera, vec stvorili uslove<br />
za neposredno stvaranje Omladinskog narodnog fronta.<br />
Pokazalo se da је potrebno: 1) da najodlucnije poenemo<br />
borbu za Omladinski narodni front i za legalni Savez, tako da<br />
Ьi se na zemaljskoj konferenciji ·vec moglo govoriti о stecenim<br />
iskustvi.ma; 2) da u glavni.m pokrajinama odrzi.mo plenume<br />
pokrajinskih odbora, koji Ьi kao jedinu tacku dnevnog reda<br />
i.mali Omladinski narodni front.<br />
Rad koji је· trebalo da obavimo za tri nedelje Ьiо је ogroman.<br />
Mislim da ne preterujem ako tvrdi.m da smo svi mi odgovorni<br />
bili mak1simafuo aktiV!lli. A1i је, s drUJge strane, jasno da<br />
smo kvantitativno mogli uraditi mnogo viSe. Zato teziSte slabe<br />
pripreme leziu паSет radu. . ·<br />
Pre nego sto predem na prikazivanje politicke i tehnicke<br />
pripreme konferencije treba da iznesem osnovne greske i bolesti.<br />
Priwemenog rukovadstva i sto se tice poje:dini!h clanova<br />
i sto se tice Privremenog rukovodstva kao celine.<br />
1) Dobric. Prva Dobriceva greska је u tome sto је u svojim<br />
odnosdma sa drugOIVima premalo mia.,dala.Cki nastrojen, suviSe<br />
formalan i staraCki krut; ta greska ga u velikoj meri ometa u<br />
vaspitnom radu, koji је glavni zadatak omladinskog funkcionera.<br />
Druga njegova greska, koju је doneo iz svoje pokrajine,<br />
jeste cesto priЬegavanje liniji najmanjeg otpora. Тај nedostatak<br />
navodi Dobriea da cesto sve radi sam umesto da se trudi da<br />
druge osposoЬi za rad. Тrеса njegova mana је u tome sto s vremena<br />
na vreme dopu5ta da njegova nervoza eksplodira i da и<br />
takvi.m trenucima vice i psuje, umesto da bas u najtezim<br />
trenucima bude najmirniji i da na svoju okolinu utice onako<br />
kako dolikuje. Cetvrta njegova (osnoV!Ila) gre5ka је u tome sto<br />
se ne odnosi dovo]Jno kritiCki prema lj:udima koji dolaze odozgo.<br />
Та njegova ~eSka ga је navela da nasedne Fricu, da se<br />
pokaze nesaпюstalan kao sekretar i da dorzvoli Fricu da nЭ:pravi<br />
:zЉrku u tehnici.<br />
2) Fric. F.ric је sve do sada Ьolovao od ·"fiihrerskih" tendencija,<br />
sto se pokazalo u njegovom nastojanju da jos pre ze-<br />
23 Politickog biroa СККРЈ.
76 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
malj~e konferencije ude u Privremeno rokovodstvo. (cemu је<br />
naseo i Dobric). Osim toga, Fric se neodgovorno i delimicno bez<br />
Dobricevog znanja umesao u tehniku, sto је u njoj izazvalo prilicnu<br />
dezorganizaciju. Druga Fricova greska је prilicno veliko<br />
iiaЬloniziranje. Тu njegovu gresku је Biro na poslednjim sednicama<br />
kritikovao i osudio. U pocetku је izgledalo da Fric ima<br />
utisak da su OS!kar i Francek hte1i da ga .izoi1Jujru i da :i ја "spadam"<br />
u njihovo druStvo. Najzad је, postepeno odstupajuci, priznao<br />
svoje glavne konkretne greske. Iz sasvim drugarskog razgovora<br />
koji sam sa nj;im vo'dio uoCi samog mog odlaska, zaiklj.ucujem<br />
da su Fricu sada jasne njegove osnovne greske i da се<br />
se truditi da ih ispravi.<br />
3) Jakob. Veoma aktivan i impulsivan radnik, veoma lako<br />
pise, iЬistar ј е covek i ima sve uslove da se razvij е :U veoma<br />
dobrog funkcionera. Osnovni nedostaci: 1) povrsnost u.shvatanju<br />
linije i miSljenje da је politicku mudrost vec zahvatio velikom<br />
kasikom; kada posledice tog nedostatka i7fuiju :па sv.etlost<br />
on zapada u drugu krajnost, u nekakav "Minderwertblgkeitsgefii!h1"24;<br />
2) prilieno se diktatorski o;dnosi prema manjim funkcionerima,<br />
zbog cega su ga drugovi u Zagrebu nazvali "mali<br />
diktator". Svi smo ubedeni da се ga rad gore izleciti.<br />
4) Celikov. PolitiCki. jos veoma slab, piSe VI"lo tesko, ali је<br />
aktivan i skroman, svestan је svojih slabosti i ima ogromnu<br />
volju da se osposoЬi; uvek traZi priliku da nesto nauci. .<br />
5) Tonkic. 25 PolitiCki prilicno razvijen, ali nema nikakve<br />
prakse rukovo.dioca; samokritiCa.n је i skroman; u ipocetku је<br />
jos imao neke antipartijske tendencije (posledica poznatog avangardizma)26,<br />
sada је od toga izlecen, mada na tu stranu treba<br />
jos paziti.<br />
2 ' Osecanje manje vrednosti.<br />
25<br />
Vladimir Bakaric Tonkic 1(1912-1982), prav.nik; politiCki radnik<br />
•U revolucionarnom pokretu aktivan је od 1932. na Zagrebackom<br />
sv~cilistu · iz;a:bran је 1935; za sekretara univerzitetske organizacije<br />
КРЈ u Z~grebu; na Cetvrtoj zemaljskoj konferenciji ~abran је za<br />
clana CKSKOJ; viSe puta hapsen, а 1936. osuden na godinu dana zatvora;<br />
od maja. 1937. clan је Agitpr~pa C~Hi claJ:- је ~~ od<br />
1940. godine; Ьiо је pokretac i urednik n~koliko ~asop1s!l:. В10 зе lStaknuti<br />
rukovodilac i organizator u NOR; ро izlasku 1z okup1ranog Zagreb~<br />
postaje komesar Glavnog staba NOV i РО Нгvatske; clan ZA VNOH. 1<br />
А VNOJ· oktobra 1944. imenovan је za sekretara СККРН; predsednik<br />
је vlad~ Нrvatske od 1945. do 1953; clan је СККРЈ od 1948; od 1943.<br />
do 1963. Ьiо је predsednik Sabora Нrvatske; na Sestom kongresu КРЈ<br />
izabran је za clana IКСККРЈ; Ьiо је predsednik СКSКН, clan Izvrsnog<br />
biroa СККРЈ, Clan Saveta federacije, clan Predsednistva CKSKJ i<br />
Predsednistva SFRJ. Narodni heroj.<br />
,. u januaru i februaru 1935. izЬio је ostar spor izmedu rukovodstva<br />
КРЈ u Нrvatskoj i tamosnje omladinske organizacije. Ро oceni<br />
СККРЈ tada su dosle do izr!lZaja "nezdrave avangardisticke tenden-<br />
IZVESTAJ О ZEМAUSKOJ KONFERENCIЛ SKOJ-a 77<br />
6) Fтancek. Firanc~ov nedostatak ~ meseci .u Sloveniji77<br />
sastojao se u tome sto se nije snasao kao clan Partije niti<br />
shvatio da је glavno te7J:i.Ste njegovog rada omladimka linija.<br />
Тај nedootatak Francek је otvoreno i •bezrezervno priznao Cim<br />
ga је u njegovom prisustvu razmotrilo Privremeno r~ovodstvo.<br />
U karakterdstici Francekovog rada kojru је dalo Privremeno<br />
rukovodstvo pravilno је ostro kritikovan taj njegov nedostatak.<br />
Ali ta karakteristika је nepravi1na i nepravedna kaida govori о<br />
nekoriScenju legalnih mogucnosti Strukovne komisije i о nepravilnom<br />
koriScenju Jake2.~. Pokazalo se, naime, da је Jaka<br />
oblcan kriminalni tip, koji uopste ne moze doci u obzir. Uzrok<br />
netaCni.h i · neopravdaiiih tvrdnji u kair.a!kteristioi F:rancekovog<br />
rada jeste nekritiCko verovanje Dobrica i celog Privremenog<br />
rukovodstva informacijama koje је Dobricu dao Gustl na povratku<br />
sa Plenruma 29 • Kada је Privremeno rukovodstvo opomecije<br />
rukovodilaca SKOJ-a", а kritikovan је i Mesni kmitet Partije.<br />
U resavanju nastalih teskoca koje su proisticale iz odnosa izmedu<br />
Partije i SKOJ-a ucestvovao је (ро nalogu СККРЈ) Josip Broz Tito,<br />
koji је u pismu hrvatskom rukovodstvu napisao da "manifestacija borbenosti<br />
komunisticke omladine nije nezdravi avangardizam, nego njena<br />
zelja da se iskaZe", i da "treba priznati posebnost omladinskog pokreta<br />
i njegovu borbenost i energiju korisno usmeravati". Tito је hrvatskim<br />
komunistima, clanovima Partije, porucio da njihov "prilazak omladini<br />
ne sme blti komandantski". (А-СКSКЈ, Fond КI, 1935/60, pismo<br />
СККРЈ poslato РК i МККРЈ u Zagrebu ·14. februara 1935; vid. takode<br />
dr Miroljub Vasic, Revotuckmarni omladinski pokтet и Jugosta:viji<br />
1929-1941. godine, Nardna knjiga/Institut za savremenu istoriju, Beograd<br />
1977, (VПI + 710) str. 276.)<br />
77<br />
тоnе Ranzinger dosao је u Sloveniju kao omladinski instruktor<br />
pocetkom februara 1935 (vid. Vasic, naved. delo. str. 280) i uskoro posl!!<br />
njegovog dolaska pojavilo se razmimoil!lZenje izmedu njega i pokrajinskog<br />
rukovodstva КРЈ- zbog toga sto se on navodno suvise bavio<br />
radom u redovima Partije, а suvise malo posvecivao se omladinskom<br />
pokretu. Stvar se toliko zaoStrila da је cak Karel Luter (Вratec),<br />
sekretar Privremenog rukovodstva SKOJ-a, u ime ovog rukovodstva<br />
zahtevao od СККРЈ da Ranzingera pozove na krivicnu odgovornost<br />
(Luterov izvestaj od 28. aprila 1935, A-CKSKJ, Fond KOI, br. 19/1935):<br />
28<br />
Misli se verovatno na Jaku Zorgu {1888-1942), jednog od najistaknutijih<br />
organizatora КРЈ u Sloveniji dvadesetih godina. Kada se on<br />
u prolece 1935. vratio sa robije, u pokrajinskom rukovodstvu КРЈ u<br />
Sloveniji nastali su u vezi sa njegovom lienoscu nesporaz,umi i roazlicite<br />
ocene (narocito u vezi sa njegovim drZanjem u kaznionici), ali је Ьiо<br />
ukljucen u pokrajinsko rukovodstvo КРЈ i u Sindikalnu komisiju;<br />
krajem 1935. Ьiо је ponovo uhapsen. .<br />
29<br />
Oustl, Ivan 1\IIaeek, Ьiо је sekretar pokrajinskog rukovodstva<br />
КРЈ za Sloveniju do Splitskog plenuma, na kojem је Ьiо zajedno s Kidricem,<br />
tadasnjim sekretarom Privremenog rukovodstva SKOJ i zagrebackim<br />
ilegalcem.<br />
Ivan Macek G!ustl, Мatija (1908), .radnik, tesar, roden u Zadobrovi kod<br />
LjuЬljane, clan КРЈ od 1930; izabran је 1934. za sekretara Pokrajinskg<br />
komiteta КРЈ za Sloveniju; od 1935. do 1937. pohada Mel:iunarodnu
78 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941,<br />
nulo FЪ:-anceka 7iЬog zanemari:vanja omladinslrog rada. i kada ga<br />
ј е па to ј asno up07i0rila !i. Partija (clanovi РВ), on se v!i.dno PQPra<br />
Yio. Uprkos Cinjenici da. de oml:a!rHJDska organШacija Zibog opЗt:i.h<br />
slabosti nв.Seg pokreta :и Sloveniji jos veoma slaЬa (Ьroji<br />
jedva 170 clanova), poslednjih meseci mogu se konstatovati:<br />
1) relativno veliki kvantitativni porast; 2) napredak u pravcu<br />
solidnog organizacionog povezivanja; 3) preorijentacija Clanstva<br />
na masovni rad; 4) prvi uspesi u stvaranju Omladinskog narodnog<br />
fronta (Ptuj, LjuЬljana). То poboljsanje plod је lienog ·i neposrednog<br />
FrancekoVX>g rada, koji је zЬog nedostatka rukOIV'Odeceg<br />
kadra u LjuЬljani sam mnogo putovao u unutra8njost.<br />
Ovde se moram dotaci pitanja rukovodeceg kadra u LjuЬljani.<br />
Cinjenica S.to је sam Francek О'
l<br />
80 BORIS КIDRIC, SAВRANA D:lll.A, 1, 1933-1941.<br />
pitan]ima konferencije. Mojzes је napustio Konferenciju u pocetku<br />
diskusije, jer је, kako је rekao, imao sednicu PS. Takvo<br />
pona.Sanje dalo је signal Zebeju [Zemailjsikom 'blrou] da udari. On<br />
In1 је naloZio da na,piSem pismo Pdkrajli.nskom sekretartjatu Par<br />
·tije. То pismo nesumnjivo imate i tu. U poslednjevreme Par-tija<br />
u Sloveniji tru:di se da se sve gradSke i mesne organiizaci.j е omlacline<br />
osamostaljuju. То su bez sumnje dobri koraci u pravcu<br />
napretka. Ali Partija jos ne rukovodi omladinom. PS Partije<br />
jos ne razmatra omladinska pitanja - ni najv!iZnija politiCka<br />
pitanja, i Mojzes, koji је odgovoran za omladinu, upo:inao је<br />
organizaciono stanje omladine tek iz mojih usta. Mislim da te<br />
Zalosne stvari nisu izraz nekog rpotceщjivanja SiКOJ -а, nego da<br />
su refleks cinjenice da kolektiv Partije uopste ne deluje. S<br />
ob:zПrom na sve sto sam napred rekao, France!kov !I"ad u poslednje<br />
vreme koji se neposredno tice omladine treba oceniti kao<br />
dobar. Ali on nije sasvim uspeo da PS Partije osposobl za<br />
stvarno rиkovodenje omladinskom organizacijom. Mislim da ne<br />
treba naglasavati da taj zadatak nije Ьiо bas najlaksi.<br />
Gustlovu optuZbu u izvestaju 34 mor.am odlucno odblti jer ne<br />
odgovara Fгancekovom k.araik;ter;u i njegovom shvatanju instr;uktorskih<br />
dumi()S.ti. Francek!u Ьi se moglo zameriti sam.o to<br />
da је ponekad Ьiо suviSe bladan prema mladima, sto је naslede<br />
pravilnog kursa kod svih nas. Na Zemaljskoj konferenciji,<br />
na kojoj su ucestvovaila tri Slovenca- Francekova "vaspitanika"<br />
posebno sam se interesovao za njegov sadasnji odnos<br />
prema mladim drugovima. Video sam da se on drzi sasvim drugarski,<br />
da sva trojica imaju poverenja u njega i da mu se stalno<br />
obra6aj,u. Francek se, dailcle, stvar.no trudio da sa OOиgovdma<br />
postupa onako kako zahteva novi pravac. - Gustl se najmanje<br />
moze Zэ.liti na F:ranceka, jer se Fгancek u Sioveniji u poeet!ku<br />
- dok nije doslo do onih zalosnih sporova zbog poznate "linije"эs<br />
PS na izborima - upravo Gustlom· bavio satima i danima.<br />
Kako је<br />
radilo Privremeno rukovodstvo kao kolektiv<br />
Dobric i Fric nisu u pocetku umeli da zainteresuju Jakoba<br />
za rad u Privremenom rukovodstvu. Uzrok tome је Ыо njihov<br />
14<br />
Misli se verovatno na izve§taj Ivana Maceka od 10. septembrr'<br />
1935. upucen Centralnom komitetu КРЈ (А-СКSКЈ, Fond КI, 1935/487},<br />
и kojem је izreeen veoma ostar sud о Ranzingerovom delovanju u<br />
Sloveпiji, ali је navedeno i to da pokrajinsko rukovodstvo Partije<br />
Ranzingeru nije pruZilo dovoljno pomoci pri organizovanju omladine.<br />
35<br />
Pred parlamentarne izbore od 5. maja 1935. pojedini clanovl<br />
РККРЈ u Sloveniji zastupali su razlicita miSljenja о mogucnosti nastupanja<br />
i kandidovanja slovenackih komunista.<br />
IZYESTAJ О ZEМAUSKOJ KONFERENCШ SKOJ.a 81<br />
nepravilan odnos prema Ј akobu. SuviSe su ga kritikovali i<br />
"nadmudrivali", suviSe malo budili njegovu inicijativu, i zato<br />
se Jakob u Privremenom rиkovodstvu prilieno slabo osecao. U<br />
isto vreme se zbog toga potencirala njegova greska, koju sam<br />
vec pomenuo. Naime, u Pokrajinskom sekretarijatu Hrvatske<br />
Jakob se osecao kao "sam· svoj gospodar", ра se njegovo "malo<br />
diktatorstvo" jos viSe razmahalo. Sada su se ti odnosi - .i sto se<br />
tice PS - uglavnom .poiJravili. Кaida me је Oskar upozorio na<br />
"nadmudrivanje" Jakoba росео sam se starati о tome da svaki<br />
clan Pri-iтremenog rukovodstva (u meduvremenu smo kooptirali<br />
Celikova i· Tonkica) doblje sto vise mogucnosti za razvijanje<br />
iicne inicijative. То је narocito dobro uticalo na Celikova, koji<br />
ј е na se.dnici, -kada: smo izvrS.ili "pranj е ve5a", sam istakao to<br />
moje zauzimam.je. Jakob је izjavio da se i dalje oseea u :izvesnoj<br />
meri neslobodan i sputan, zato sto se sve radi veoma Ьrzo<br />
i sto mu stvari jos nedovoljno objasnjavamo. То је istina.<br />
Brzina na koju nas је prisilila potreba neocekivano hitne pripreme<br />
Zemaljske konferencije ometala ше- је da se svakim pojedincem<br />
bavim toliko koliko је Ьilo potrebno i koliko sam<br />
nameravao. Fl'e svog odlaska dogQVIOrio sam se sa Francekom<br />
da posebno Ј akobu i Celikovu posveti veliku paznju. То се<br />
Francek moCi utol.iJko lakSe da C:in:i sto се tempo rada Biroa СК<br />
Ьiti ipak "umereniji" nego sto је Ьiо tempo pripreme Zemaljske<br />
konferencije.<br />
Sednice Privremenog rukovodstva odrzavane su prosecno<br />
jedanput nedeljno. U poslednje vreme pred Konferenciju, Cak i<br />
viSe puta. Stanovima smo bili prilicno obezbedeni, mada nam'<br />
se nekoliko puta desilo da odlozimo sednicu zbog nedostatka<br />
stana. S izuzetkom dvejџ. sednica, na svakoj sed.nici :izostajao<br />
је ро jedan clan. О pojedinJi.m taCkam.a dnevnog reda referisali<br />
su ram.i dru,govi. Ali 21bog bmi!ne, ik:oju sam vec pomenuo,<br />
priprema za sednice narocito u poslednje vreme nije bila najbolja,<br />
jer se teSko nэдazil.o v.rem.e za daljnje medusobne razgovore<br />
pred sednicama. Da Ьi rad Biroa СК kao kolektiva Ьiо zaista<br />
clobar, narocito је potrebno da svaki njegov clan smanji broj<br />
sastanaka i treanje i da svoj rad organi2JUje sa stanovista celog<br />
kolektiva.<br />
А. Politicka pri.prema Zemaljske konferencije<br />
Као sto sam vec rekao, mi smo hteli da idemo na Zemaljsku<br />
ik:onferen·ciju sa prvim iskustvima iz ЬоriЬе za Omladinski<br />
б <strong>Boris</strong> Кidril!, 1
82 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
дarodni front slobode. 36 Pre toga је trebalo SKOJ orijentisati u<br />
duhu novog pravca i rezolucije KOI. Zato su pokrajinske konferencije<br />
i prosirena sednica Ьile posvecene pre svega novom<br />
· pravcи, а plenumi i Zemaljska konferencija neposredno Omladinskom<br />
oorodnom frontu. Каdа је sada5nje Priv:remeno rиko<br />
~JOdstvo pocelo · da radi vec sи Ьile u toku neke mesne konferencije.<br />
Zato Oskar nije u pravu kada okrivђuje Frdca za "irmenadenje"<br />
koje је priredio zagreЬaC!koj mesnoj kOIIlferenciji. Fric<br />
nije imao vremena da prethodno obavesti sve delegate о novom<br />
p1·avcu, jer ј е iU Zarg.reЬu iblo samo nekoliko daina, а D01briC se<br />
nalazio и Dalщaci:j~. Sa ostalom Oskarovom kritikom pok;rajinskih<br />
konferencija slazem se osim u sledecim ta~kama: 1) nije<br />
istina da је Privremeno rukovodstvo odgovorno za to sto је<br />
prvi put na partijsku konferenciju и Dalmaciji otiSao ·samo jedan<br />
delegat; tи konferencidu prilpremao ае jos Oskar, а Dobric<br />
је :Ьiо samo nedelj,u '
84 IZVESTAJ О ZEМAUSKOJ KONFERENCIЛ SKOJ-a<br />
BORIS КIDR.IC, SAВRANA DELA; 1, 193~1941. 85<br />
cetnu akciju. Utoliko је Privremeno rukovodstvo izvrSilo svojи<br />
dиZnost. Privremeno rukovodstvo se, dakle, bavilo иglavnom<br />
svim oniпi sto је bilo potrebno za pripremџ. Zemaljs~e konfe-·<br />
· rencije, ali sи njegovi pothvati ostali nedoradeni, manje ili viSe<br />
·и sirovom oЬliku, iako su и osnovi bili pravilni. S tog stanovista<br />
pripremи treba oceniti kao slabи.<br />
В. Tehnicka pri.prema<br />
Ucinjeno је sve sto se za tako kratko Vгeme moglo иciniti.<br />
Unajmili smo kиси, koja и konspirativriom pogledи nije bila sasvim<br />
sigurna zbog dolazenja gazdarice. П tehnickom pogledи<br />
Konferencija је manje-viSe bila rizik.<br />
"Porocilo о drzavni konferenci ZКМЈ, ki<br />
se је 'Vrsila koncem avgusta 1935. (Dobric}",<br />
A-CKSKJ, Fond KOI, .znf. 192/747, 110-<br />
116.<br />
GOVOR NA SESTOM KONGRESU КО!*<br />
Drиgovi i drиgarice, revolиcionarna radnicka. i · seljacka<br />
omladina svih zemalja Jиgoslavije, koja је vodila i vodi teskи<br />
ЬоrЬи protiv fasizma i za nacionalno oslobodenje, studentska<br />
omladina, koja је za antifasisticke ideale prolila svojи krv na<br />
barikadama Beogra'Ciskog univerziteta 1 - ta patniCk.a i revolиcionarna<br />
ЬоrЬеша omladina salje Sestom kongresи КО! svoje<br />
vatrene pozdrave.<br />
Drugovi i drиgarice, iskustvo и nasem Savezи potvrdиje<br />
pravilnost linije, koju је ovde izneo dr.ug Mihal Wo3f2. Мi smo<br />
.., Кidric је pod ilegalnim imenom Romic govorio, prema zapisnicima.<br />
6. oktobra kao peti diskutant, nakon delegata KOI Friedla, na<br />
Sestom kongrёsu <strong>Komunist</strong>icke omladinske internacionale koji је odrzan<br />
od 25. septembra do 10. oktobra 1935, neposredno posle Sedmog<br />
kongresa <strong>Komunist</strong>icke internacionale (25; jula - 21. avgusta 1935}. Sa.<br />
cuvani tekst govora је na srpskohrvatskom, а do sada је objavljivan<br />
samo na slovenackom jeziku: u skracenom obliku u casopisu Na!i тazgledi,<br />
od 17. oktobra 1959. godine i "Govor tovariSa Romica, delegata<br />
SKOJ na VI. kongresu КМI", Teoтetieni pтilogi ,,Кomunista", Komu<br />
·nist, LjuЬljana 1972. (Vid. takode "ёlanstvu SKOJ-a i svim mladim<br />
ljudima u Jugoslaviji", nap. 4, u ovoj knjizi.}<br />
1<br />
Sedamnaestog januara 1935. izbile su demonstracije studenata<br />
Beogr!ldskog univerzit~ta protiv rezima diktature Bogoljuba Jevtica.<br />
Tom prilikom policija је uhapsila veei broj studenata i 15. uhapsenih<br />
poslala је u novoosiюvani koncentracioni logor Visegrad. Sledecih nedelja<br />
u vezi sa ponovniin studentskim demonstracijama policija је odvela<br />
u pomenuti logor ukupno 49 studenata. Pod pritiskom javnosti,<br />
vlada је 17. marta 1935. raspustila logor. Na Beogradskom univerzitetu<br />
је 1. februara odrzan zbor i proglasen strajk solidarnosti sa drugovima<br />
u koncentracionom logoru u Visegradu. Na Pravnom fakultetu hiljade<br />
studenata sukobile su se sa poiicijom i u tom sukobu је ubljen student<br />
Mirko Srzentic, desetak studenata bilo је uhapseno, а zatim u<br />
policijl svirepo pretuceno.<br />
2<br />
Referat Michaela Wo1fa, kojeg је Georgi Dimitrov u govoru od<br />
25. septembra 1935, na pocetku Kongresa ubrojao u "vodece predstavnike<br />
omladinskog pokreta" koji su prisustvovali Kongresu, objavljivan<br />
је kasndje na ruskom, engleskom i francuskom jeziku (vid. Opyt таЪоtу<br />
i zadaci ed.inogo fтonta molod.ezi. Doklad ..., Molodaja gvardija, [Мoskva]<br />
1935, 39 str.; Youth maтches towaтd.s socialism. Report to the<br />
Sixth World Congress of the Young Communist International, Workers<br />
Library PuЬlishers, New York 1936, 63 str.; Unifions les foтces .d.e la
86 BORIS IODRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
duboko uvereni da се sva radna i nacionalno ugnjetena omladina<br />
u Jugoslaviji odu5evljeno prihvatiti zakljucke ovog Kongresa.<br />
· ·<br />
. Koji su to proЬlemi sto se stavljaju pred nas Savez i pred<br />
sve saveze Iroji rade .pod silicmm usJюV'ima, а koj:i tre1Ьa da se<br />
razrade u najsirem merilu<br />
Prvi proЬlem stavlja nas pred pitanje: na koji nacin da<br />
promenimo karakter naseg Saveza Drugi se proЬlem sastoji u<br />
tome da stvorimo zajednicki front nacionalno ugnjetene i celoku~ne<br />
nefasistiё~e ~mladine. TreCi proЬlem, na koncu, postavlJa<br />
nas pred pttanJe: kako svu napacenu i ugnjetenu omladinu,<br />
koja se bori, odgajati u duhu marksizma-lenjinizma<br />
Ova tri proЬlema tako su medusobno tesno povezaria da<br />
nijedan od njih ne mo.Zemo resiti posebno, nego sva tri zajedno.<br />
~avez kc;>mun~sticke omladine Jugoslavije radi :vec 15 godina<br />
llegalno. Godme 1929. razbila ga је vojnofasisticka diktatura.<br />
Ја cu vam ovde izneti neke primere iz iskustva, koje smo imali<br />
и poslednje cetiri godine, kada smo pokusavali da obnovimo<br />
Savez. То ј€, do.duse, sve Ьilo davno, ali za. nas i sada - а<br />
naromto za italijanske i nemaOke dr,ugove- moze da bude od<br />
veli~e vrednosti. S€st naSih sekretara, najЪoJtji i najnЭjpredniji<br />
drиgovi, heroji revolucije - Ьilo је ubljeno u to v.reme.з Stotine<br />
drugova su dospele и .zatvore. Mnogi od nji'h su osudeni i<br />
do 15 godina roblje. Ali uprkos revolucionarnom heroizmu na-<br />
3ih drиgova, sve do 1934. godine nismo imali,_ vecih uspeha u<br />
jeune geneтation. Rapport du camarade Michel Wolf membre du Secretamat<br />
de l:I .. C.J., au VIe Congres de l'International~ Communiste des<br />
Jeunes, Editlons de la Jeunesse Gommuniste, [Вourges] s. а., 54 str.;<br />
takode The Task ој the United Fтont ој the youth. Resolution unanimously<br />
-dopted Ьу the. sixt world congress of the Young Communist<br />
Int~atюnal on Мr. Мichael Wolf's report, s. о. s. а., [8] · str. i Роит<br />
l'unюn de toutes les oтganisations jascistes de la jeunesse . . . Maison<br />
des Syndicats, Paris s. а., 4 str., а upor. potom i Peтedovaia molodei' v<br />
ЬотЬе s jaSizmom, Molodaja gvardija, Moskva 1938, 40 str.).<br />
3<br />
Кidric navodi samo sest sekretara SKOJ-a koji su u ranom<br />
periodu sestojanuarske diktature u ogorcenoj borbl sa rezimom diktaturt;<br />
bili ubljeni; istorija ~og zaista herojskog doba SKOJ-a stavlja u<br />
prVI plan kao uzore Ьespr1mernog herojstva sedam sekretara SKOJ-a.<br />
т.о st;: ~јо Oreski. politicki sekretar CKSKOJ-a, Janko Мisic, orgamzacюnl<br />
sekretar CKSKOJ-a - obojica su poginuli u borbl sa polici<br />
Jom u Samoboru 27. jula 1929; Раја Marganovic, organizacioni sekretar.<br />
СКSКОЈ-а, umro u zatvoru od posledica mucenja 31. jula 1929·<br />
J~s1p Kolum:bo, рао kao politicki sekretar СКSКОЈ -а u borbl sa poli~<br />
ClJOm. 14 .. av:gusta 1931. u Zagrebu zajedno s Perom Popovicem Agom,<br />
orgaшzacюшm sekretarom CKSKOJ-a; ·z1atko Snajder, ranije sekretar<br />
C~S~OJ -а, umro -14. avgusta 1931. od posledica petogodisnje roЬije, sa<br />
ko]e ]е prenesen u zagrebacku Infektivnu kliniku; Josip Debeljak sekre~ar<br />
СКSКОЈ-а, ubljen u sukobu sa policijom 15. oktobra i935.<br />
godшe.<br />
l<br />
~1<br />
·GOVOR NA ~ESTOM KONGRESU KOI 87<br />
izgradnji Saveza kao jedinstvene., i centralizovane organizacije,<br />
niti smo protiv fasizma organizovali znacajnije borbe ugnjetene<br />
omladine, koja tezi za slobodom.<br />
Zasto Zato sto taj revolucionarni heroizam nije Ьiо povezan<br />
sa ;pravim revolucionarn:im rea!izmom, kalko је to p
88 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933--1941.<br />
Potrebno је stvoriti novi tip saveza - i stavise novi . tip omladinca.<br />
Ali izmeniti karakter Saveza ne znaci likvidirati sam<br />
Savez;<br />
Moram reci da su me razgovori sa drugovima i nekoliko<br />
govora na Kongresu uverili da ne postoji kristalna jasnoca,<br />
koja је neophodna о tom pitanju. Govori drugova iz Irana, Ј a<br />
pana, а i mnogЉ drugih drugova, na primer druga iz Nemacke,<br />
nisu ni izdaleka dovoljno jasni. Neki drugovi misle- da је<br />
dosta samo nesto malo izmeniti i raditi u masovnim organizacijama.<br />
То Ьi, ра njihowm. miSljenju, znaCilo ~rovoditi novu<br />
Hniju. No to је miSljenje iz osnova pogresno; ono је isto tako<br />
pogre8no kao :miSljen:je drngih, koji smatraju da treba ZЗ~poceti<br />
od toga da to sto sada iШamo, naiШe Savez komunisticke<br />
omladine jednostavno likvidiramo. Ја ponavljam: ne likvidirati,<br />
nego reorganizovati Sa:vez, i to iz .temiйja rewganfi,zovati. Каkо<br />
mi to da sprovedemo u ilegalnim. uslovima<br />
Za SKOJ nam se cini da је potrebno sledece:<br />
1. Moramo koncentrisati sve snage Saveza na raJd u sindikatiШa<br />
i u legalnim masovnim organizacijama. Zahvaljujuci<br />
Martovskoj rezoluciji КО!, mi smo na nasoj Zemaljskoj konferenciji5<br />
mogli referisati о prvim rezultat~ stvaranja omladinskog<br />
fronta. Ali mi smo ј оо zar(jЬlj enici ssktastva. I dalj е<br />
rpostoje grupe koje sa "v&ne" svog samotnog poћti~ Zivota<br />
nece da zadu u mase.<br />
No nije dovoljno samo ici u masovne organizacije. Potrebno<br />
је izgraditi te organizacije, zadovoljiti u njiШa sve interese<br />
omladine, na priШer, sportske, kulturne i naucne. Potrebno<br />
је omladinu organizaciono obuhvatiti i pridoЬiti је za ideju<br />
fronta mlade generacije.<br />
А sta iz toga sledi<br />
Sve do sada od masa izolovane ilegalne jedinice Saveza<br />
komunisticke omladine moraju u postojeciШ masovnim organizacijama<br />
neposredno raditi. Iz tog zadatka vec proistice novi<br />
karakter clana omladinskog Saveza. ёlan na8eg Saveza moze<br />
Ъiti ne samo onaj drug koji se ilegalno Ъori, ne samo onaj koji<br />
deli letke i иz najveeu opasnost piSe parole nego i onaj koji<br />
radi и antifaSistiCkom smislи и masovnim oтganizacijama, cak<br />
i ako jos ne stoji па паsет marksistiCkom stanovistи.<br />
2. Upravo па taj nacin mi cemo rad revolиcioпarnih jezgara<br />
и masovnim orgaпizacijama moci sve sire razvijati i omogu<br />
Cit-i demokratskim i пacionalnim ·revolиcionarnim omladincima<br />
s Rec је о ·cetvrtoj zemaljskoj konferenciji SKOJ-a, koja је. odrzana<br />
verovatno 30. i 31. avgusta 1935. u Zagrebu. .<br />
· GOVOR NA SESTOM KONGRESU KOI 89<br />
da u tom radu ucestvuju punopravno i stvaralacki. Mi necemo<br />
spreeavati demokratskim i nacionalnorevolucionarniШ omladincima,<br />
clanovima naseg Saveza, da i nadalje ostanu clanovi svojih<br />
organizacija,. ра da i nadalje odrZзvaju veze sa svojim partijama,<br />
isto tako kao sto cemo mi ocuvati veze sa КР i rasprostraпjivati<br />
simpatije za <strong>Komunist</strong>iCkи partiju Jugoslavije.<br />
3. Mi smo vec zapoceli da osnivamo organizacije radne omladine,<br />
ра cemo taj rad i nastaviti. Те nove organizacije ne<br />
treba suprotstavljati vec postojeciШ nefasisti.Ckim organizacija<br />
Il1a.' Naprotiv, mi cemo nastojati da se one uzajamno pobratime.<br />
4. Kombinujuci legalne i nelegalne metode rada treba uposliti<br />
siroke slojeve omladine i varakanju policije dati masovni<br />
· kar.akter. U tom pogledu dаИ su nam lepe primere hrvatski<br />
omladinci. ·<br />
А sada cu preci na drugi proЬlem, na pitanje nacionalno<br />
ugnjetene omladine. BuduCi da је situacija u pojedinim zem1Jaшa<br />
Jugoslavije iz osnova razlicita, mi ne mozemo stvarati omladinski<br />
front ро jOO!loj jedinstvenoj shemi. Nacionalno pitanje<br />
u Jugoslaviji danas је svom svojom ostrinom u centru antifasistiCkog<br />
pokreta. No za svaku zemljи, za svakи naciju, za omladinu<br />
svake zemlje i svake nacije postavlja se drugacije ovo<br />
pitanje. Тradicije, zelje i patnje, :i:deali i сеZпје omladine imaju<br />
svuda drugi izvor. Mi moramo naci te izvore da bismo pokretne<br />
sile koje iz njih izlaze ujedinili u jednu jedinstvenu ;rnocnu<br />
· silu, jer је i na8 neprijatelj щjednicki. То је velbloosrpski fa8izam.<br />
On ugnjetava ne samo omladinu ugnjetenih naroda nego<br />
i vlastitoj omladini pljaCka bleb, ugrozava slobodu i . buducnost.<br />
Mi moramo ubediti srpsku omladinu da је njen najbolji saveznik<br />
u borЬi za vlastito oslobodenje nacionalno ugnjetena omladina<br />
hrvatska, slovenacka, щakedonska, crnogorska i omladina<br />
ugnjetenih nacionalnih manjina. Antifasisticki omladinski front<br />
pojedinih naroda mora da vodi racuna о narodniШ osobenostima,<br />
tradicijama, jeziku i kulturi. Ujedinjena u antifasistickoj<br />
borbl, ona mora da bude nosilac velikih misli internacionalizma.<br />
Mi moramo jacati internacionalizam u upornoj borЬi protiv<br />
sovinizma, koji ugroЬljava jedinstvo omladinskih masa raznih<br />
nacija.<br />
Drug Andrej 6 је naglasio u svom referatu da mi tu omlaclinu<br />
ne mozemo odmah ujediniti na osnovu nasih opstih parola<br />
• Stjepan Cvijdc Andrej, Stefek, Кlajn (1905-1938), politicki radnik,<br />
pohadao gimnazijи i trgovackи akademijи; clan PKSKOJ za Нrvatskи<br />
i Slavonijи i CKSKOJ 1923-1924; od jeseni 1924. do 1928. boravi<br />
и SSSR, gde је stиdirao na Xomunistickom univerzitetи "Ј. М.<br />
Sverdlov"; pl1isиstvovao је Kongresи KOI 1928; и Jиgoslaviji radi kao
90 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
о nacionalnom pitanjи. Mi treba da _zapocnemv~ sa svaJ~anj~<br />
nacionalnim pitanjima. То је za nas od naroc1tog znaca]a, ~er<br />
se и raznim pokrajinama Jиgoslavije nacionalna borba nalaZl и<br />
razlicitim razvojnim fazama . .Мi moramo na.Se ;ратоlе i ~ rЭ;d<br />
· prilagoditi tim raznim etapam~ nacion~!ne Ьо~ь:. Виdис:1 da ]е<br />
kod nas velika vecina omladme radn1&o-sel]acka, nacюnalno<br />
иgnjetena i demokratska, moramo sv; sn~ge koncentrisati. ~а te<br />
stotine hiljada omladinaca i pov~zat1 nas rad ~еdи rad~нckoJ:<br />
omladinom sa radoni medи celokupnom omladinom ko~a pat1.<br />
Ти dolazimo do vainog .prOIЬlema, prema kojem smo doskr~<br />
zauzimali nepravilan stav. Ја sam .ve~ :ekao da sm ~осе<br />
organizovanje radne omЩ.cline. Р9]~ · ~ ~goVl bili. mlsljenja<br />
da mi ne treb~ .da .stva~amo. or~anlZaCI]e radn~, nego<br />
radniCke omladine. Vec ]е Ью prihvacen 1 takav nepravilan zakljиcak.<br />
Drugovi koji sи zastupali ~о nepravilno glediS~e ~vorili<br />
sи da mi na selи ne treba da 1demo samo и orgaшzaci]e<br />
nacionalno иgnjetene omlacline, koje pripadaj~ Seljackoj s~anci;;<br />
oni sи govorili: "Ako mi, osim toga, hocemo da stvor1mo<br />
nekи legalnи organizacijи, onda to mora da Ьиdе klasna orgamzacija<br />
radnicke omladine; time blsnю, sa jedne s.trane, podvukli<br />
klasni karakter, а, sa dгuge strane, ne Ьismo naS!u organizacijи<br />
sиprotstavili nacionalnim organizacijama". ~а ј zakljиcak<br />
је Ьiо nepravilan. То Ьi izolovalo radnic~ omladmи od _orbe<br />
nacionalno иgnjetene omladine. А da nacюnalno revolиcюnarna<br />
omladina organizacijи radne omladine n~ shvata kao konkuren'iJэlro<br />
doikazuje siedeCi primer: na neko:liko izleta zagrebacke<br />
ra~i!Cke i stиdentske omladine postavljen је Ьiо zahtev<br />
da se stvori legalni Savez radne omladine. Na jednom izletu<br />
Ьiо је izabran i akcioni komitet, pos.to је pretho~o и ime<br />
radnicke i studentske omladine govorilo 18 govornika. То se<br />
desilo pod иporedo razvijenim hrvatskim i crve~ zastavam~.<br />
PO'Sle tog irz;leta Ьilo је odriZano osam konferencl:]a и zagreЬacikim<br />
tvornicama, sindikatima i rejonima, раје za kratk wem~<br />
prikupljeno V'iSe dd 100 potpiSa za Savez radne ~~dine ... Taз<br />
se pokret Ъrzo sirio. OdxZэ.ne sи mnoge konferencr]e na koaJ.ma<br />
instruktor СКSКОЈ 1929-1930, u Zagrebu i Dalmac~ji; .1933-19~4. ~а~<br />
ро nalogu Partije u Beeu i Berlinu; 1933-1934. Ь10 зе orgamzacюm<br />
sekretar KOI, а 1935. delegat КРЈ na Sedmom kon~esu ~o~tern~;<br />
i:lan је PolitЬiroa СККРЈ do jeseni 1936, kada kao partiзsk1 radnik;<br />
od1azi u USA, Kana·du i Spaniju; objavio је knjigu Radnicka klasa t<br />
hтvatski naтodni pdkтet 1937; novembra iste gr;>dine odl~~i u. Par~, а<br />
potom u SSSR, gde .је ubrzo ouhapsen i nestaзe u. ~tal]lnOVli~ "ClStkama".<br />
Vojni kolegijum Vrhovnog suda SSSR rehabllltovao ·ga зе 1957.<br />
goddne. · ..<br />
1 Ukoliko se odnosi na Sloveniju, verovatno se ШlSli na pristalice<br />
nekada5nje Puceljeve Samostojne kmetijske stranke.<br />
GOVOR NA SESTOM KONGRESU KOI 91<br />
ви blli :z-.astupljeni delegati saveza и formiranjru i hrvatske seljacke<br />
omla.dine. Zakljиceno је ·Ьilo da se O:brazuje zajedniбko<br />
predstavniStvo sa ciljem organizovanja zajednickih akcija.<br />
Bas sada smo doznali da је vodstvo HSS raspustilo pojedine<br />
omladinske sekcije HSS. 8 Те raspиstene sekcije, koje, иprkos<br />
tome, i dalje rade kao pristalice HSS, traze jos и.Zи saradnjи<br />
sa radnom omladinom. Na osnovi zajednickog rada, doslo<br />
је do radosnog bratimljenja. Uopste .uzev, moze se reci da se<br />
и redovima omladine, koja pripada HSS sve viSe ispoljava<br />
sprem.nost za stvaгanje Ъlolka sa inicijativnim komitetima za<br />
stvaтanje saveza radne omladine, а da pri tome i dalje sae.u'vaju<br />
зam,ostalnost svojih organizacija. KakVe zakljиcke treba da iz- ·<br />
vucemo iz tih primera ·<br />
1. Jasno је da Savez radne omladine koji se stvara ne stoji<br />
na pozicijama sиprotnim pozicijama nacionalno revolиcionarne<br />
omladine; om, naprotiv, mogu ne sam.o usko saradivati nego se<br />
i daljnim razvitkom zajednickog rada i иjediniti.<br />
2. Savez radne omladine · moze se prilagoditi odnosima и<br />
raznim krajevima, klasni i nacionalni karakter, manje ili viSe,<br />
naglasavati da Ьi odgovarao potrebama omladine. Treba primeniti<br />
i staтe и тasama иkorenjene tr.adicije i pri tome kalko<br />
је rekao drиg Dimitrov: "Stare mesine napuniti novim vinom".<br />
3. Savez radne omladine nije nikakva okostala definitivna<br />
forma organizacije.· Mi se nalazimo tek и procesи borbe za<br />
stvaran'je tog Saveza. Mi mozemo, а i potreilmo је, и njega<br />
иvиСi ne samo pojedtne amladince nego i grtlipe i org.anizacij е.<br />
Вiti Clan tog Saveza ne d.slldj:ucиje ртатvо
92 BORIS КIDRiё, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Nije dovoljno marksisticko-lenjinisticke · omladince odgajati и<br />
malim ne!legalnim krиZocima. Mi moramo nas odgojni rad preaeti<br />
и siroke mase omladine, и masovne organizacije. Ipak, и<br />
svakoj od ·tih organizacija _trebav nas rad rilagodi~ k~a~erи<br />
· organizacije, stepenи raZVItka clanstva 1 posebmm zel]ama.<br />
Odgoj treba da Ьиdе pov~zan sa svakodn~vno~ ~.orb~m omladine.<br />
Те borbe i borbena ISkustva treba ob]asmt1 s1rokim masama<br />
zivom primenom marksisticko-lenjinistickog исеnја.<br />
. Primer pokazиje da se takav odgojan rad moze sprov~ti<br />
Cak i и fasistickim organizacijama. U jednom gradи ·na ]Ugu<br />
osvojili sи drligovi jednи fasistiCku organizacijи, tako da је ona<br />
organizovala marksisticka predavanja.<br />
Tako siroko postavljen odgojni rad omogиcice nam da и<br />
najkrace vreme svestrano izgradimo za masovni rad potrebne<br />
kadrove iz svih slojeva nefasisticke omladine.<br />
Da bismo sproveli odlиcnи reorganizacijи Saveza, da bismo<br />
na8 Savez omladine Zivo povezan sa nacionalno ugnjetenom omladinom<br />
sa njenim borЬama, zЩltevima i oseeanjima, da bismo<br />
izvukli ~а povrsinи kadrove iz sredine nacionalno иgnjetenih<br />
naroda - mi cemo и najskorije vreme otpoceti stvarati samostalne<br />
nacionalne saveze omladine za Hrvatsku, SrЬijи, Slovenijи,<br />
Makedonijи, Crnи Goru itd.<br />
Mi moramo upozoriti italijanske i aJUБtrijske drиgove da sи<br />
se premalo bavili pitahjem slovenacke i hrvatske omladine и<br />
njihovim zemljama. 9 Jedan drиg iz Italije rekao је jednom nasem<br />
drиgu da se и slovenackim i hrvatskim krajevima malo radi<br />
zato sto tamo nema snaga. Kada Ьi njihov stav Ьiо pravilan,<br />
onda Ьi mogli na mestu da nadи ljиde. Mi sщо miSljenja da<br />
Ьi italijanski bratski Savez tтebalo ozbiljn~ da se pozabavi tim<br />
pitanjem i da Ьi rad Saveza na tom роdrисји. trebalo da nosi<br />
nacionalnooslobodilacki karakter, koji Ьi odgovarao datoj sitиaciji.<br />
Drиgovi i drugarice, mi imamo za sobom 'niz vecih i manjih<br />
borЬi. Stиdenti sи organizovali mnogobrojne akcije. Zahvaljиjиci<br />
njihovoj zaista junackoj borЬi i barikadnim akcijama<br />
na univerzitetu, uspeli smo da raspиstimo prvi koncentracioni<br />
logor и Jugoslaviji. 10 Radniбka oпill.ad:ina se sa rastu~ elan~m<br />
bori и strajkovima. <strong>Komunist</strong>icka i hrvatska omladшa toliko<br />
sи se priЬliZile da zajednicki demonstrirajи. Vreme mi ne do-<br />
GOVOR NA ~ESTOM KONGRESU KOI 93<br />
zvoljava da vam navedem konkretne primere. Mi smo poceli da<br />
radimo · и masovnim organizacijama za front omladine. Tako<br />
је, na primer, и raznim gradovima и legalnim masovnim organizacijama<br />
donet zakljиcak da se и svakom od tih gradova<br />
odrzi konferencija svih nefasistiCkih organizacija, postave zajednicki<br />
zahtevi i stupi и front narodne slobode. Takve .konfe<br />
I·encije vec sи stvarno i odrzane. No mi dobro znamo da smo<br />
иcinili tek male korake na pocetku dиgog риtа. Mi nemamo<br />
razloga da budemo sami soЬom zadovoljni. Cak i и tim prvim<br />
malim koracima ima jos sektastva. Mi smo cvrsto uvereni<br />
da cemo posle ovog Kongresa, koji nam daje pravac, pristupiti<br />
prakticnom sprovodenjи nasih zadataka sa energijom i reafuшom.<br />
No zato је pre svega potrebno slomiti sijи sektastvu.<br />
. Odиsevljenjem i elanom иvrsticemo mladи generacijи svih naroda<br />
Jиgoslavije и mocni front omladine sveta za izvojevanje<br />
p1·ava · i slobode. Pod zastavom Lenjina i Staljina izvojevace<br />
omladina svih naroda Jиgoslavije zivot isto tako srecan i radostan<br />
kao sto је zivot svih naroda Sovjetskog Saveza.<br />
"Gvor druga Romica, delegata SKOJ<br />
na VI kongresu KOI'', A-CKSKJ, Fond<br />
KOI, 1935/36.<br />
• SKOJ је vec godinama pre toga upozofavao na taj proЬlem,<br />
naime da se savezi komunlstiCke omladine Itallje 1 Austrije suviSe<br />
malo bave proЬlemima slovenacke i hrvatske omladine u pjihoVim pokrajinama<br />
(Мladi Ъoljsevik od 1. marta 19~0).<br />
10<br />
Upor. napomenu 1.<br />
Ј
94 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
CLANSТVU SKOJ-a I SVIМ MLADIМ LJUDIМA U<br />
JUGOSLA VIJI*<br />
МJ:ad!i drugovi i Ъr..аСо!<br />
· Pocetkom jeseni nas Savez је odrzao svoju Zemaljsku konferenciju.1<br />
Vecina pokrajinskih organizacija SKOJ-a poslala је<br />
na konferenciju svoje zastupnike. 2 Ucestvovali su Hrvati, Slovenci,<br />
SrЬi i Crnogorci - predstavnici omladine.<br />
* Proglas, sa potpisom СКSКОЈ, Кidric је napisao posto је 15.<br />
novembra 1935. na sednici ОКК!РЈ podneo izvestaj о Sestom kongresu<br />
КО! i prihvatio zadatak da napise nacrt proglasa lroji Ьi Ыо akcioni<br />
prog,ram za buduci rad skojevskih organizacija u Jugoslaviji.<br />
Na Splitskom plenшnu 9. i 10. juna 1935. godine Кidric је \kao sekretar<br />
Privremenog rukovodstva SKOJ-a okarakterisao odnos Par<br />
Iije prema SKOJ-u u celini kao sekta5ki, jer Partija ,,nije razumela<br />
karaR.ter omladinske organizacije kao vaspitne organizacije". Zahtevao<br />
је odlucan prekid sa takvim kursom, tj. da SKOJ vdSe ne bude "kopija<br />
Partije" i dodatak njenom tehnickom aparatu, nego da se <strong>dela</strong>tnost<br />
mladih oblikuje tako da 90 odsto bude legalna. (А-СКSКЈ,<br />
Fond КI, 1935 316, Zapisnik sa plenuma СККРЈ.) Те misli koje је Кidric<br />
iz;1eo na Splitskom plenumu bile su osnova njegovog (Romicevog)<br />
govora na Sestom kongresu КО!, а zatim su do51e do izrazaja i u ovom<br />
proglasu, koji је СККРЈ rprihvatio na svojoj sednici od 29. novembra 1935.<br />
goddne. Treba istaci da је ovaj proglas nacelnog karaktera, sa smernicama<br />
za buduce razvijanje SKOJ-a, a1i se kasnije, zbog nedovoljno<br />
direkmih fornшlacija, razliOito tumaCio i Cak se uzimao kao uputstvo<br />
za raspustanje skojev.skih orga.nizacija u Jugoslaviji. Veroya~ krajem<br />
1935. Кidric је napisao i bro5uru Мladim l:iudima, u koJOJ Је pro<br />
Эirio osnovu ovog proglasa, а СККРЈ је u januaru 1936, da Ьi posebno<br />
objasnio neka pitanja u vezi sa reorganizacijom SKOJ-a, izdao interno<br />
pismo br. 1 pod naslovom "Odluke Sestog kongresa <strong>Komunist</strong>icke omladinske<br />
intemacioшcle i zadaci nase Partije", и kojem se stvarn.o zaиzimao<br />
za likvidaciju SKOJ -а (izumiranje ilegalnih skojevskih rukovodstava!).<br />
Ali vee posle nedelju dana Politbiro ОККР~ i СКSКОЈ-а.<br />
poslali su partijskiril i skojevskim rukovodstvima и zemlji novo ~nterno<br />
pismo br. 2 pod naslovom "Kako treba kod nas sprovoditi u Zivot<br />
resenja Sestog kongresa КО!'', u kojem su ostro osudena nastojanja da<br />
se SKOJ likvidira i naglaseno da SKOJ ne treba likvidirati, nego promeniti<br />
njegov karakter i temeljno ga reorganizovati. (Centralni komitet<br />
КРЈ је na sednici od 8. janиara 1935. zaduZio Кidl1ica da na<br />
!Pise prvo pismo, а na sastanku od 14. ja~nиara odluOio је da Кidric i<br />
Stjepan Cvijic sastave dva druga uputstva za partijske instruktore u<br />
Sloveniji, Ikvatskoj i SrЬiji о ,,nepravilnom shvatanju pro:tnene karaktera<br />
SKOJ-a".) Na :krajи је СККРЈ, uz исеsсе <strong>Boris</strong>a Кidrica, na<br />
CLANSТVU SKOJ-a 1 SV.IМ МLADIМ UUDIМA U JUGOSLAVIJI 95<br />
Konferencija је trazila SKOJ-u nove pиteve i nacine borbe,<br />
ро novom postavila Z:i.votna oml[adinska] pita!nja:<br />
Kako postici bolje uslove zivota, rada i vaspitanja omladine<br />
Kako se boriti za narodna i covjecanska prava mladog pokoljenja<br />
·<br />
Kako иdrиZiti sve omladinske snage и jedan pokret mladog<br />
pokoljenja<br />
Kako иticati na tok i pravac vaspitanja mladog pokoljenja<br />
Kako osloboditi nase · organizacije od sektaStva, lutanja,<br />
nemoci<br />
~ako os..igшati omladini ·Ьоlј·и sv.ijetlu i sretnи bиdu6nost<br />
KOII1ierendja је :izabrala Centralni odЬor SKOJ -a 3 1i delegacijи<br />
za VI kongres <strong>Komunist</strong>iCke omladinske internacionale 4 •<br />
N:~sa konferencija postavila је sva ta pitanja pred skojevce,. ali<br />
ШЈе na mnoga od njih dala odgovor, koji Ьi zadovoljio potrebe<br />
i tefuje milionskih masa mladog pokoljenja. Тај odgovor dat је<br />
na Kongresи- <strong>Komunist</strong>icke omladinske internacionale.<br />
Delegati sи se vratili iz Moskve, iz glavnog grada slobodnih<br />
i sretnih sovjetskih naroda. Vidjeli su pobjedonosnи izgradnjи<br />
beskiasilJOg socijalistickog dr.иStva. Vidjeli su sl01bodu i<br />
r~vnopravnost svih naroda и zemlji socijaliznia, vic;ljeli cvjetanJe<br />
prave narodne, ро sadmaju socijalisticke kulture, n.auke,<br />
umjetnosti. Vidjeli su zivot i stvaralacki rad sovjetske omladine.<br />
Zivot veselja i pjesama, gdje sija sunce sreee, gdje nema<br />
besposlice, Ьijede ni ocajanja. Vidjeli smo omladinи za kоји ne<br />
postoji strah pred Ьиdисnоsси, omladinи kojoj sи otvorena vra;..<br />
ta i иtrven put do najviSih visina naobrazbe, kulture, rada,<br />
nauke i umjetnosti na svom maternjem jez:iJkи. O:mladinu cilu,<br />
zdravu i veselи, koja duh krijepi radom i naukom, а tijelo svim<br />
sednici od 22. januaтa 1936. razmaJtrao pitanje reorganizacije SKOJ-a<br />
. а posebnu paznju mu је posvetio i na Aprilskom plenumu 1936. godine:<br />
Iz sveg ovoga moze se videti koliki је znacaj imao proglas Clanstvu<br />
SKOJ-a i svim Иadim ljиdima и Jugoslaviji" kao prvo иputstvo za<br />
reorganizaciju SKOJ-a. ·<br />
' Rec је о Cetvrtoj zemaljskoj konferenciji SКОЈ-а. (Vid. Izvestaj<br />
о Zemaljskoj konferenciji SKOJ-a koja је odr2:ana krajem ·~vgusta<br />
1935", u ovoj knjizi.)<br />
1<br />
• _ Prisustvyalo је 14 delegata organizacija Srblje, Hrvatske, Slo-.<br />
vеш]е, Dalmam]e, Crne Gore i Vojvodine.<br />
1<br />
lzabrani СКSКОЈ-а је brojao 15 clanova (Вoris Кidric, politicki<br />
sekretar; Ivo Sa·bolek, organizacioni sekretar· Vladimir Bakaric sekretar<br />
A~itprp~; Pav!e D~sanvi~, Tone Ra~inger, Franc Cep~lnik,<br />
Stefan M1troVIc 1 drug1). (V1d. M1rol]u·b Vasic, naved. delo.)<br />
' el~gac;ju se_. sa~injavali <strong>Boris</strong> Kidric, na celu delegacije, Karel<br />
Lut:~ 1 V]eko I~aшseVIc, а verovatno i Tone Znidaric, koji im se pridruzю<br />
u Moskv1, gde se nalazio na skolovanju. -<br />
)
ј<br />
96 BORIS КIDRIC, SAВRANA DBLA,I, 1933--1941.<br />
granama sporta i tjelovjezbe. Omladinu sto bezgranicno postuje<br />
i ljuЬi svoju sovjetsku vlast, svoju socijalistiCku do~ovinu,<br />
.koja јој prиZa zivot pun srece, ra
98 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
Zajednicke borbe, zajednicke teznje i zajednicki interesi<br />
neka te narodne omladinske pokrete i svu nasu omladinu zdruze<br />
u jedan pokret mlade generocije Citave Jug:oslav.ije. u tom<br />
·pokretu mjesto је svakom mladom covjeku koji nije · protivnik<br />
svog naroda, koji niЗe protivn:ilk mira, narodnili sl01Ьoda. i<br />
dru8tvenog napretka. Ј er to је pokret citavog ·mladog pokolзe<br />
tja, pokret omladine kao novog obespravljenog i ugnjetenog<br />
dru8tvenog sloja.<br />
Skojevci!<br />
Karakter na.Seg Saveza valja temeljito izmijeniti!<br />
Savez treba sa dna do vrha preurediti 7 Ј<br />
Nas Savez postoji 'i djeluje radi omladine, radi njezine<br />
borbe, njezine sudbine, njezine buducnosti. Zivot, borba i buduenost<br />
omladine, to је Ьila i ostaje velika .briga naaeg Saveza.<br />
U borЬi za interese, zivot i buducnost omladine, nas је Savez<br />
pokazao primjer herojstva, nepokoleЬljivosti, pozrtvovanosti<br />
i otpora pred neprijateljima naroda. Dao је bezbrojne zrtve u<br />
borЬi i stekao oreol borca i junaka.<br />
Т{ zivotni interesi, ta sudbina i buducnost omladine; sudbl-<br />
11a i Ъuduenost citavog mladog pokoljenja danas zahtjeva promjenu<br />
k:aтaktem rw.Seg Saveza.<br />
Omladini treba da se udrШi u zaista :vanpartijske, zaista<br />
masovne organizacije, koje се se brinuti za sve gospodarske,<br />
narodne, kulturne, prosvjetne i sportske interese i prava omladine,<br />
za njen uzgoj i za njen odmor i razonodu. Organizacija<br />
koja се vaspitati svoje clanstvo u duhu slobodoumlja, mira i napretka,<br />
u duhu borbe za ravnopravnost naroda, u duhu solidar-.<br />
noэti sa radnim masama svih ,rasa i naroda. Treba јој organizacija<br />
novog kova, koja се voditi citavo pokoljenje, uticati па<br />
зudblnu mladog pokoljenja. Priznajmo otvoreno i iskreno:<br />
Na8 Savez nije takva organizacija! Sirokim masama omladine<br />
tude је na8e igranje staraca, na8e opon.aSanje <strong>Komunist</strong>icke<br />
partije. Nasa nelegalna organizacija, na8e cetije, na8a netrpe~<br />
7 u 'izvorniku pi.Se "pregraditi"; ree smo promenlli imajuci u vidu<br />
da s~ u slovenackom izdanju brosure Мladim Zjudima koristi ree "prezidati"<br />
(u nasem prevodu: preurediti, preustrojiti), а u izdanju brosure<br />
11а srpskohrvatskom jeziku pise: "Savez moramo iz temelja na<br />
novo izgraditi!" (vid. Мladim Zjudem u Zgodovinskom arhivu CК:ZKS,<br />
u LjuЬljani; Oтladini u Arhivu СКSКЈ, Fond KOI, mf. 192/747<br />
(467-478) i clanak "Мladim ljudima", u ovoj knjizi).<br />
CLANSTVU SKOJ-a I SVIМ МLADIМ lJUDIМA U JUGOSLAVIJI 99<br />
ljivost, sektaSka disciplina, na8e komandiranje Olanovim.a i uslovi<br />
za prijem u organizaciju, ukoceno i neprilagodljivo drzanje<br />
nasih clanova i funkcionera - sve Lo ne privlaei nego odblja<br />
siroke mase omladine. Odbacimo taj oklop sektastva, zadimo<br />
шedu masu omladine! Odbacujmo ukocenu i neprirodnu pozu<br />
zakopcanog u sebe "visokog politicara". Gledajmo i izucavajmo<br />
omladinu onakvu kakva је u zivotu, а ne kakvu је pretpostavljaju<br />
i zele nasi omladinski "starci'' i "visoki politicari"!<br />
Uprkos teSkom i bezizlarznom poloZaju, omladina Z€li iЬlagostanje<br />
bujnog razvoja i poleta. Zeli nauke, znanja, ideala i Ьоr<br />
Ье za primjenu svoje mlade energije. Zeli igre, pjesme, veselja<br />
i zabave. Zeli sporta, gimnastike, planinarstva i zdravih napora<br />
radi celicenja svog duha i .miSiea. ТraZi i organizacije koje се<br />
јој i te zelje zadovoljiti. Zadovoljavajmo te njezine zelje i zahtjeve!<br />
Org.qnizujmo јој taikva drustva, takve njene o~ganizacije<br />
i ustanove, organizujmo njenu zabavu i razonodu, sport,<br />
·turizam i gimnastiku! Privijajmo јој ideale napretka, slobode i<br />
bratstva medu narodima! Vaspitajmo је u borЬi za svladavanje<br />
teskoca!<br />
Sta da mijenjamo<br />
Mijenjajтo karakter, oЪlik i sadrzinu rada na.Seg Saveza.<br />
StVtorriлno o.rganizaciju nooog tipa!<br />
Do sada је SKOJ Ьiо <strong>Komunist</strong>iCka partija - "drugo izdanje".<br />
Мl.ada Kompartija. Isti arganizacioni ob1ilk, iste lozinke,<br />
isti politicki karakter!<br />
Org.aniz.acija novog kov'lL тота Ъiti vanpa:rtijska, zaista<br />
omladinska, zaista masovna organizacija. Svojim radom i svodim<br />
djelokrugom ona mora zadovoljiti ne samo po1iticke, nego<br />
u prvom redu vaspitne, kulturno-prosvj etne, sportske i sve<br />
druge zdrave interese omladine.<br />
SKOJ је do sada blo .duboko nelegalna organiza.cija. Као<br />
divlje zvijeri su nas progonili. naтOidni tlaCitelji. U SKOJ SIU odlazili<br />
samo najborbeniji i najodlueniji, samo mladi junaci, kojima<br />
"nekoliko godina roЬije manje ili vise" nije zadavalo narocitih<br />
briga.<br />
Organizacija novog tipa treba da Ъиdе legalna organizacija<br />
koju тюzе waCi i Ъеz stтah'lL и nju stup:iti svaiki pripadnik<br />
mladog pokoljenja.<br />
Do sada је SKOJ stvarao celije, grupe i frakcije. Takvi<br />
organizacioni oblici ne prШaju sirokim masama omladine sve<br />
sto zeli njihovo mlado srce!<br />
Ziato organizacija nov.og tipa meee imati ni ce7tija, ni gтupa,<br />
ni frakcija!
_ј<br />
100 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 193~1941.<br />
Do sada smo SKOJ gradili svagdje ро istom kаlири. Ali ·<br />
"svaka cipela ne ide na svakiu nog.и"!<br />
Omla:dinska organizacija novog tipa mo·rta odgov,ar.ati svim<br />
zivotnim teznjama omladine, svim zdravim i lijepim stremlje-<br />
. njima mladosti. А te teznje i stremljenja sи raznoliki. Omladina<br />
svakog naroda, расе svakog grada, sela, skole i revira ima<br />
nesto zasebnoga, svojstvenoga tom mjestu i narodи. OmLadina<br />
:;ama neka · odlиeuje potpиno demokratski i па licи mjesta -<br />
kakve zadace, kakav karakter се imati njezina organizacija; kako<br />
се ји izgraditi, kako и njoj djelovati, kako је nazivati! Носе<br />
li kulturno-prosvjetna, glazbena drustva, sportske klиbove, naиcne<br />
i prosvjetne kruZoke, omladinske i segrtske sekcije pri<br />
sindikatima, razne saveze, иdrиZenja i иstanove - prihvatajte.<br />
Stvarajte ono sto hoce i trazi omladina! !<br />
[)о sada је SКОЈ Ьiо strogo centralizovana organizacija. U<br />
organizaciji novog kova treba da bude drиgaCije. LjUJbav oiD.ladine<br />
[prema] svom narodи, [iprema] svom jeziku, svojoj zem-<br />
1ji i svom zavieajiU izrazit се se i и stvaranju hrvatskih,<br />
srpskih, slovenackih, crnogorskih, makedonskdhomladinski·h organizacija.<br />
А zar се omladina dozvoliti, zar Ьi to bilo korisno za omladinи,<br />
da јој та ko komandiuje iz ma kojeg srediSta Ne. ·Zato<br />
нarodne omladinske organizacije morajи Ьiti samostalne. Njihova<br />
zajednicka briga, zajednicke borbe i saradnja za zajednicke<br />
zahtjeve i interese pojedinih slojeva omladine i citavog mladog<br />
pokoljenja, neka im pokaiи риt i odgoje svijest о potrebl<br />
drиgarske uiajamnosti i иdrиZivanja и omladinskи konfederacijи<br />
citave. Jиgoslavije. 8<br />
Do sada је и SКОЈ-и vladala stroga disciplina ро primjerи<br />
revolиcionarne partije. Malo se је odgajalo, nedovoljno иbjedivalo<br />
i sиvise komandovalo и nasoj organizaciji.<br />
Odbori omladinskih organizacija novog kova morajи Ьiti<br />
potpиno demokratski Ьirani. Ne na disciplini i komandi, nego<br />
1<br />
Na osnovu nekih formulacija u proglasu, istoricar Voja Rajcevic<br />
u svojoj monografiji Revolucionarni omladinski pokret и Hrvatskoj,<br />
П, 1929-1941, ·. Zagreb 1980, postavio је pi:tanje autenticnosti nekih delova<br />
teksta, naroCito tvrdenja da се, buduci da је SKOJ do tapa · Ьiо ·<br />
strogo centralizovana organizacij~, Ьiti osnovane hrvatske, SrPske, slo-<br />
. venacke, crnogorske i makedonske omladinske organizacije, . . . da omladini<br />
nece komandovati niko ni iz kojeg centra, da се zajednicke<br />
brige i zajednicke borbe i saradnja na ostvarivanju zajednickih zahteva<br />
... pokazati put i izgraditi svest о potreЬi drugarske tizajamnosti<br />
i udruZivanja u omladinsku konfederaciju cele Jugoslavije. Rajcevic<br />
konstatuje da za sve vreme izmedu dvaju ratova nijedan clan<br />
СККSОЈ-а nije izgovorio ree "konfederacija", а pogotovu Кidric, ра<br />
se pita ko su Ьili redaktori Кidricevog teksta (str. 121).<br />
1<br />
lf.<br />
1<br />
1<br />
CLANSТVU SKOJ-a 1 SVIМ МLADIМ UUDIМA U ЛJGOSLAVIJJ 101<br />
na dтиgarskom uvjeravanjи, na dobrom primjeru i pиnom<br />
povjerenjи omladine, tтеЬа da se temelji njihova vodeca иloga.<br />
Do sada је SKOJ Ьiо organizacija s.amo ilromun:isticke omladine.<br />
Orgp,nizacija oovog kova treba Sirom da otvori vmta socijaListiCkoj,<br />
radicevskoj, zemljoradnickoj, demokratskoj, religioznoj,<br />
vanpartijskoj i svoj rreflaSistickoj om7щiini.<br />
Samю okorjele<br />
Kako da mijenjamo<br />
agente fa.Sizma i rozp,raae omladti11JSkog jedinstva ne pustajte<br />
и svoje redove! .<br />
Potpuno samostalan i vanpartijski karakter omladinskih<br />
organizacija ne isk1jиcиje njЉove drugarske v-eze sa Komиnistickom<br />
partijom. · Naprotiv, ta veza је od zivotne vainosti.<br />
Za mlado. pokoljenje. Као god sto tim organizacijama i njihovim<br />
clanovima niko nece braniti vezu sa ma kojom nefasistickom<br />
partijom - tako treba nastojati da se te omladinske organizacije<br />
i njihovo clanstvo иvjeri и potrebи iskrenih drugarskih<br />
veza sa Komиnistickom .partijom - poЬornicom jednaJko.pravnosti<br />
i svjetlije budиcnosti- ikako svih naroda, tako mladog<br />
pokoljenja. ·<br />
Ima dosta omladine и raznim organizacijama i drиstvima,<br />
koje sи neprijatelji naroda osnovali, da Ьi preko njih "иzgajali"<br />
omladinи и protunarodnom duhи. Omladina је и te fa8isticke<br />
organizacije satjerana ili prijetrijama iИ pritiskom, Ш privucena<br />
laznim obecanjima ili prevarom.<br />
Ne tтеЬа da Ьиdе ni jedne fasisticke oтganizacije и kojoj<br />
ne Ьi radili pristase pokreta mladog pokoljenja! Treba raditi<br />
na tome, da и tim organizacijama zagospodari sama omladina.<br />
Prista8e poikreta mlad0g p01koljenja treЬa omladinu iz fa8iatickih<br />
organizacija da иvjere u potrebи borbe za ostvarenje<br />
onih obecanja, koja fasisticki demagozi dаји omladini i da tи<br />
zavedenи omladinи privedи na stranи pokreta mladog pokoljenja.<br />
Sjetimo se rijeci velikog proleterskog vode i иcitelja: "Radite<br />
tamo gdje se mase оkирlјаји". Ima veliki broj omladinskih<br />
cku.Stava, klrubova, ustanova i organizacija koji ndsи prosto<br />
orиde fa8istickih agenata. Tamo gdje Љ nema treba Љ stvoriti<br />
i osnivati. Та drustva treba da Ьиdи temelji omladinske organizacije<br />
nov.og tipa! Clanstvo i rad na.Sih mladih drиgova iskljиcivo<br />
и masovnim drustvima i organizacijama - jeste neophodni<br />
иslov za preиstrojstvo na8eg Saveza. Zato - svi skojevci и<br />
legalna masovna omladinska dтиstva!!
102 BORI~ KШRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.-<br />
Idite u ta druStva kao u svoj, а ne u tuai tаЬот! Nefa<br />
SistiCka omladinska drustva- to sи паSа dтustva. 'Njihovi drustveni<br />
interesi - jesu nasi inteтesi! Njihov napredak - nas<br />
-је napredak. Nikakvih cel-ija, fтakcija, ni nelegalnih gтupa,<br />
nikakvih tudih tijela и tim dтиStvima! Svojom aktivnoscu, svoiim<br />
konstтuktivnim таdот u drustvu, svojom brigom za razvitak<br />
i napredak dru.Stva i njegovih clanova, svojim organizatorskim<br />
:i vaspitackim talentom, svojom poZrtvovanoscu i ljuЬavlju<br />
prema omladini- а ne eahurenjem,_izdvajanjem u celije i<br />
frakcije- treba da se O
104 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Ne! Njima trebajи cvrstis posteni i iskrieni, svom ШLrodи<br />
i svojoj kШsi, svom pokr.etи i njegovim iihejarrvp, dp smrti odani<br />
karakteri. ТrеЬаји potomci Hajdиk-Veljka koji " .. glavи<br />
dаји Krajinи ne dаји" ... ; potomci Starca Vиjadina sto "Zivot<br />
gиЬе, braeu ne izdajи". .<br />
Тrebaju li nam strahotepci, kukavelje i beskicmenjaci, koji<br />
pred nasi1nicima padaju na koljena, ~,1ји1Ье nogu sto ih cu5-<br />
ka ...", sto padaju u uZa.se i palillw, trube na UZiiilak pred poteskocama<br />
borbe<br />
Ne! Narodu i mladom pokoljenju trebajи smjeli i neustra<br />
.~ivi borci. ТrеЬаји ljиdi koji se dizи prt;Jtiv svakog zla i nasilja<br />
иCinjenog njihovoj klasi, njihovom narodи, njihovom drugи<br />
и ЬотЪi; ljudi koji mrze ugnjetaea, ustaj:u i druge krecи и<br />
ЬотЬи protiv njega, ljudi koji ne prezaju pred teskocama borbe<br />
nego ih savladavaju i jacaju se za odoljevanje · novim poteskocama.<br />
Trebaju im ljudi koji hoce i mogu ih dovesti do zeljenog<br />
cilja. Trebaju im ljudi "koji mogu stici i uteci i na strasnom<br />
mЗestu postojati'•, treЬaju [im] potomci Мatije Gupca, Bure Bakovica<br />
i slicnih narodnih boraca.<br />
Zar da odgajamo pesimiste, ocajnike, parazite, deklasirane<br />
tipove, Ьlazirane kandidate na samoubojstvo i drustvu suviSn:e<br />
ljude<br />
Ne! Mi hocemo vedro, zdravo i bodro; рипо elana i ·borbenog<br />
odиsevlje.nja; voljno da radi i puno Ziv.ptne r.adosti mlado<br />
pokoljenje!<br />
А takvo pokoljenje moze se odgojiti samo и borbama za<br />
svladavanje teskoca. Odgojiti se moze samo jedan snazan po<br />
Т..:r·et mladog pokoljenja. Odgojiti ga moze samo u duhu i na<br />
osnovu takve nauke, koja mи otkriva zakone drustvenog тaz<br />
'i,itka, koja ga ирисије da djeluje па taj тazvitak, da uklanja<br />
sve zapreke tom razvitkи.<br />
U duhu Marxa, Engelsa, Lenjina i Staljina, u duhu proleterskog<br />
internacionalizma!! Та nauka dovela је ljude na jednoj<br />
sesj;ini Zemaljske kugle miro, sloЬod:i, Ьlagostanju, napretku<br />
i srecnom, radosnom zivotu. Dovest се i nas - ucimo<br />
је, slijeaimo је!<br />
Pomazimo svim tim mladim snagama па licu mjesta: u<br />
drustvu, u klubu. Budimo mlade snage koje jos nisu probudene.<br />
Razvijajmo iz svjesnih aktivista omladince, organizatore<br />
i vode mladog hrvatskog, srpskog, slovenackog, makedonskog<br />
i crnogorskog pokoljenja!<br />
Omladins!ki pokret mora u svojim kruzocima i odjeljenjiшa,<br />
u citaonicama i na vjezbalistu, na izletima i na odmoru,<br />
na zabavama i na plesovima razviti kod omladinskog kadra<br />
·1<br />
CLANSТVU SKOJ-a I SVIМ МLADIМ UUDIМA u·JUGOSLAVIJI 105<br />
svestranost! Bez tog· svojstva ne moze Ьiti dobrih organizatora<br />
mladog pokoljenja, koji su srasli sa omladinom i koje omladina<br />
voli, postuje i slu8a. Neka ne bude medu pobornicima mladog<br />
pokoljenja nikoga koji nije do.Ьar StPOrtas i koji se ne razumije<br />
u sve ono sto omladina voli! ·<br />
Uzgajajmo svuda mlade drugarice! Bez dobrih organizatora<br />
- djevojaka - nece pokret mladog pokoljenja · Ьiti u stanju<br />
da obuhvati svu zensku omladinu u svoje redove.<br />
Njegиjmo<br />
zive ljude!<br />
Pomozimo svakom mliulom covjekи!<br />
Danas kada se u Citavom ilmpitalisti.Ckom sv:ijetu ru,pl'IQI)as·tavaju,<br />
unistavaju i razbacuju milioni ljudskih zivota i egzistencija<br />
- Sovjetski Savez diZe geslo socijalizma: Briga za ljude!<br />
Na.Se m1ado pokoljenje ne mooe zatvoriti oCi pred tom paznjom,<br />
tom ljubavi, tim drugarskim · postovanjem i pomoci koju Sovjetski<br />
Savez posvecuje mladim graditeljima socijalizma. То је<br />
primjer i pиtokaz za nase mlado pokoljenje!<br />
Usprkos tamnim i teSkim danima - sud!Ьina pokoiLjenja<br />
mladih ljudi је и nasim rukama!! "U ljudima је sve", rekao је<br />
na8 veliki voda i ucitelj naroda. Ко се ostvariti sve zadace, sve<br />
. teznje, sve ideale mladog pokoljenja Ко izgraditi, stvoriti i<br />
voditi njegov poikret, njegove orga.ndzacije Ко po.moCi, saeu:..<br />
vati, vaspitati i podizati, ko organizovati vaspitanje, borbu i<br />
zabavu mladog pokoljenja Ljиdi, pripadnici na8eg mladog pokoljenja.<br />
Oni su tu и nasoj sredini. Treba ih naCi, podiCi, istaci<br />
i probиditi njihove prigиsene snage i talente. Sa razumijevanjem,<br />
strpljivoseu i ljwЬavlju treЬa иCiti i pomagati na8e mlade<br />
:.-nage. Odgajati postenjake, ljиde zdravih pogleda, sirokih sposobnosti,<br />
jake hrptenjace, mlade organizatore, voae i neustrasive<br />
zastupnike omladinskih ртаvа i interesa.<br />
Mlado pokoljenje danas vise nego ikada treba sposobnih<br />
mladih Ьоrаса, organizatora i zastupnilka; ljш:li koji su Zivo<br />
srasli sa sv.i!ri zdravim tradicijama, sa svim zdravim om1adinskim<br />
cuvstvima, zeljama, teznjama i karakternim osobinama<br />
svog naТtOda. Samo takvi mladi drugovi jesu mrav i za Zivot<br />
sposoban cvijet, nikao iz dubokog narodnog korjena. Samo<br />
takvi tljudi uzivat се puno povjerenje i ljubav svoje narodne<br />
omladine.<br />
Pronaci i odgojiti takve zaista sposobne mlade ljude, Hrvate,<br />
Slovence, Srbe, Crnogorce, Makedonce, · to је velicanstvena<br />
i neposredna zadaca omladinskih organizacija i mladog poko-
106 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
ljenja svih naroda Jиgoslavije. Pronaci i odgojiti mlade potomke<br />
Svetozara Markovica, Skerlica, Gacinovica, Oreskoga!<br />
Takvi zastupnici interesa hrvatske, slovenaOke, make4onske<br />
omladine neka postanи zastupnici srpske, crnogщske i -obratno!<br />
Svakog dobrog organizatora i ne:иstrasivog _ zastupnika<br />
ћrvatske omladine, treba da poznaje i postuje srpska, slovenacika,<br />
makedonska. V ode i organizatore srps!ke ili slovenaOke -<br />
treba da zna hrvatska · omladina. Dobar glas .о njihovim djelima<br />
neka odjekuje sirom mladog pokoljenja! Neka rastu vode,<br />
organizatori i u:C:itelji omladine citave Jugoslavije!<br />
Mlado pokoljenje -<br />
gore glavu!<br />
O,Ca.jnici, utqpljenici i oЬlomovci nazadnjaC.ke · :pro8losti,<br />
predstavnici druStvene trulezi i pobornici nazatka klevecи omladinи.<br />
Bulazne kako danasnja omladina toboze "nema ideala",<br />
nema sposobnih snaga, nema odиsevljenja i samopozrtvьvanja<br />
za velika djela. OdЬacite to klevetanje mladog pokoljenja. Na5<br />
odgovor је samo jedan: Кlevetnici! Podite и prosvjetl1a, sportska,<br />
glazbena i drиga kulturna drиStva, podite и hrvatska i sиmadijska,<br />
и slovenaCka i makedonska sela, podite и radnicke<br />
cetvrti, и tvornice i rudarske revire; podite и skole i u:niverze,<br />
zadite и podrume i tavane vasih palaca, podite и dalmatinske<br />
luke i crnogorske krseve - podite i vidite zivu omladinи i vi<br />
cete naci samo to sto sakrivate! Naci cete krasne talente. i<br />
sposdbne :rnlade ljude, pu!Ile ideala i ljubavi [prema] svom narodи.<br />
Pogledajte kakve muke gladi i besposlice, Ьijede ·i nevolje<br />
taru te mlade narodne snage i talente. Kakav bedem mracнjastva,<br />
terora, bespravlja, dиsevnih muka i poniZenja moraju<br />
pr01Ъijati te njeZпe ktice mladih talenata па svom pиtu! Podite<br />
и Mitrovicи, Lepoglavu, Zenicи i Pozarevac -- · pogledajte<br />
iza debelih zidova i prozora sa resetkama jugoolavenske glavnjace!<br />
Vidjet cete cvijet mladmti, nesalomljive mlade j-unaike, Ъоrсе<br />
za. socija1Jna i narodna prava, ро njihovim patnjama · i mиkama<br />
i nj!ihovoj izdrzljivosti. sudite snagu njihovog odusevljenja<br />
i nji
т<br />
1<br />
108 BORIS KШRIC, SAВRANA DELA, I, 1933--1941.<br />
MLADIМ LJUDIМA*<br />
Delegacija mladih radnika i intelektualaca za Sesti svetski<br />
kongres <strong>Komunist</strong>icke omladinske inteтnacionale koju је nas<br />
Savez izabrao na svojoj Zemaljskoj konferenciji vratila se iz<br />
Moskve. 1 Vratila se iz slobodne prestonice slobodnih i. srecnih<br />
sovjetskih naroda, koji neumorno grade besklasno druStvo i<br />
njegovu visoku, ро obliku narodnu, а ро sadrzini socijalistiGku<br />
kulturu, neopisivo -odusevljena i preporodena. Kongres, sov-.<br />
jetska sloboda i drustvo odabranih mladih boraca iz celog sveta<br />
* Tekst је objavljen, sa potpisom Centralni Odbor Zveze <strong>Komunist</strong>icne<br />
Мladine Jиgoslavije, odnos.no С:КSКОЈ~а, и brosuri stampanoj<br />
nc1. slovenaCkom i srpskohrvatskom jeziku и Беси 1935. godine.<br />
Brosura је ilegalno rasturana и Jиgoslaviji, а sadrZi i "Govor sodruga<br />
Dimitrova оЬ zacetku VI. kongresa· КМI, dne 25. septembra 1935", odnosno<br />
и izdanjи na srpskohrvatskom jeziku ,.Govor drиga Dimitrova,<br />
prilikom otvaranja VI kongresa KOI, 25. sept. 1935", str. 17-21. Jedan<br />
primerak broSиre na slovenackom jeziku сиvа se и Zgodovinskom arhivu<br />
СКZ:КS, а primerak na srpskohrvatskom jeziku, sa naslovom<br />
Omiad.ini, saeuvan је и Arhivu <strong>Komunist</strong>icke omladinske internacionale<br />
и Moskvi, а kopija tog dokumenta nalazi se и ArhiVoU СККРЈ, Fond<br />
KOI, mf. 192/747 (467-478). (Vid. dr Мiroljиb Vasic, Revoiucionarni<br />
omiad.inski pokret и Jugosiaviji 1929-1941, Beograd 1977).<br />
Nakon sto је Кidric, ро obavezi kоји је preuzeo na sednici СККРЈ od<br />
15. novembra 1935, napisao proglas "Clanstvu SKOJ-a i svim mladim<br />
ljиdima и Jиgoslaviji", koji је СККРЈ usvojio na sednici od 29.<br />
novembra 1935, krajem 1935. napisao је i poseban siri proglas pod<br />
naslovom "Мladim ljиdima", и kojem је dao иpиtstva о tome kak_o<br />
reorganizovati SKOJ prema smernicama Sestog kongresa KOI, ka:ko<br />
- sto је naveo vec и svom govoru na Sestom kongresи КО! - promeniti<br />
karakter SKOJ-a, kako stvoriti najsiri front radniCke, seljacke i<br />
ostale omladine, naime · antifa5isticki omladinski front и Jиgoslaviji, i<br />
kako da se omladina vaspitava и dиhи marksizma-lenjinizma. Proglas<br />
"Мladim ljиdima" sadrii vise formulacija, ра i delova celih pasиsa<br />
iz proglasa "Clanstvu SKOJ-a i svim mladim ljиdima и Јиgо:..<br />
slaviji", ali daleko prevazilazi ovaj proglas ро stvaralackom zanosи i<br />
ро zivom osecanjи sa kojim se Кidric unosi и stvari, а, sem toga, mnogo<br />
dиЬlје ulazi и proЬleme mladih generacija и Jиgoslaviji. U proglasи<br />
"Мladim ljиdima" vise nego и prethodnom proglasи naglasena . је vaspitna<br />
strana nove organizacije, и kojoj Ьi se dotadasnje celije i grupe<br />
SKOJ-a promenile и "borbena jezgra drustva". ·<br />
1<br />
Vid. "Clanstvu SKOJ-a i svim mladim ljиdima u Jugoslaviji",<br />
nap. 4, и ovoj knjizi.<br />
МLADrм UUDIМA 109<br />
delegaciji su razbistrili vidike. PrиZili su јој odgovor na neresena<br />
pitanja koja su sudiЬonosna za nasu om.ladinu i otvarali јој<br />
nove proЬleme i zadatke.<br />
Omladinska drиstva! Mladi ljudi!<br />
Ро povratku riase delegacije · zelimo da kazemo· omladini<br />
sta је delegacija vi<strong>dela</strong> i cula. Posebno smatramo za svojи dиZnost<br />
da omladini podnesemo racun о svom delovanju i da<br />
iskтeno pozovemo sve nefasisticke omladinske oтganizacije bez<br />
izuzetka da таzтоtте паSе pтedloge.<br />
Delegacija је u Moskvi i u zemlji upoznala zivot sovjetske<br />
omladine. Uverila se da sovjetskoj omladini sija sunce srece,<br />
radosti i pesme. Vi<strong>dela</strong> је da sovjetska omladina ne poznaje<br />
nezaposlenost, b~du i oeaja,nje, da sи јој otvorena vrata do najviSeg<br />
obrazovanja, da uci i stice kulturи na svojim slobodnim<br />
шaternjim jezicima i da u milionskom Ьrоји јаса svoje telo<br />
zdravim sportom.<br />
Delegacija se dr.иzila sa diV111im drugovima iz eetirim:ilionskog<br />
Lenjinskog komsomola, kovacnice novog, kиlturnog, herojskog<br />
Zivota veselog mladog poikolenja.<br />
Na svakom koraku delegacija је osecala kako sovjetska<br />
omladina neizmerno postиje i voli Boljsevicku partiju i velikog<br />
иcitelja i najboljeg prijatelja omladine druga Staljina.<br />
OsetШa је druЬoilw odanost i ljuЬav koje sovjetska omladina<br />
gaji prema svojoj socijalistickoj domovini i divila se strasnoJ<br />
predanosti slobodi i istinskom internacionalizmи, koji prozima<br />
mladи sovjetsku generaciju.<br />
Delegacija је slиSala iz usta omladinskih Ьоrаса koji s·и,<br />
иprkos budnim ocima narodnih neprijatelja, stigli iz kapitalistickih<br />
zemalja na Sesti kongres, kako mocnim koracima napreduje<br />
u svetu jedinstveni omladinski pokret.<br />
SlиSala је kako se и Francuskoj 34 nefasisticke omladins~e<br />
organizacije razlicitog pogleda na svet i razlicite politicke opгedelj<br />
enosti иjed.injuju и zajednicki omladinski pokret za interese<br />
i prava omladine.<br />
Cula је kako је americki omladinski kongres obuhvatio i<br />
sj edinio 800 raz1icitih omladinskih organizacija sa milion i ро<br />
clanova.<br />
Vi<strong>dela</strong> је delegaciju socijalisticke omladine, koja је prvi<br />
put и istoriji ucestvovala na kongresu <strong>Komunist</strong>icke omladinske<br />
internacionale. Poslao ju је kao gosta Savez socijail:istiCke omladine<br />
Spanije. · · · ·<br />
Nasa delegacija ucestvovala је na Sestom kongresи i zajedno<br />
s mladim drиgovima iz svih zemalja sveta burno klicala<br />
nezaboravnom heroju iz Lajpciga, neustrasivom antifasistickom
110 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
borcu drugu Dimitrovu, koji је pozdravio omladinski kongres<br />
u ime Izvrsnog komiteta <strong>Komunist</strong>icke internacionale.<br />
Kormilar Kominterne је u svom pozdravnom govoru porucio<br />
Kongresu da nade takve puteve na kojim.a Ьi SV!L nefasisticka<br />
omladna mogla udruziti svoje snage. Pozvao је mlade<br />
drugove da razmotre kako Ы komunistiёke omladinske organizacije<br />
tako preuredili da im ne bude tud. nijedan zivotni interes<br />
mladog radnog pakolenja.<br />
"Milioni mladica i devojaka, kojima је kapitalisticko drustvo<br />
stvorilo n.emogu6ne uslove za opstanak, ikoji ili uopSte n:igde<br />
nisu organizovani ili se nalaze u organizacijama kojima ruko<br />
'>'Odi klasni neprijatelj, vasa su braca i vase sestre, koje svojim<br />
istrajnim radom mozete i morate prevesti na stranu socijalizma."2<br />
·<br />
"U ime Izvrsnog odbora <strong>Komunist</strong>icke internacionale izjavljujem<br />
da се omladina koja se prisajedfuila <strong>Komunist</strong>icko]<br />
omladinskoj internacionali imati potpunu mogucnost da samostalno<br />
siri svoj revolucionarni pokret i tla odlucuje о pitanjima<br />
svog pokreta." 3<br />
Veran ovoj ;poslanici clruga D.Шnitrova, Sesti koDgxes је<br />
temeljito raspravio pitanje kako је moguC:no izbaviti mladu<br />
ge~eraaiju и kapi1J.alistic1cim zemljama od propasti kojom јој<br />
preti oo:rvю.rski i zverski fa5izam. ·<br />
Мladici i devojke!<br />
Мladi drugovi i' braco!<br />
Odluke Sestog kongresa otkrivaju nasem Savezu, nefasistickim<br />
omladinskim organizacijama i celoj omladini s~oke<br />
puteve. One jasno odgova:raju na pitanja koja dosad nismo<br />
uspeli da resimo na zadovoljavajuji nacin, а koja kljucaju u<br />
mozgovima i srcima nasih mladih drugova i razumnih mladih<br />
~di: .<br />
Kako da se odluCtљo uhvatimo uloomac sa ugrozer!Юm S'UdЪi<br />
·nom i buduenoscu nase omladine<br />
Kako da ujedinimo sve omladinske snage i omladinske organizacije<br />
па strani radnog naroda и snazan pokret mlade generacije<br />
Kako doci do toga da sam Savez ne vaspitava samo komunisticku<br />
omladinu, nego da и isto vreme uz svakodnevnu brigu<br />
za omladinske ekonomske i .kиlturne interese i prava va.Spitava<br />
siroke omladinske mase и duhu slobodoljuЪlja, borbe za<br />
2<br />
"Govor sodruga Dimitrova оЬ zaёetku VI. kongresa КМI, dne<br />
25. septembra 1935", Mladim l:iudem [CKSKOJ-a, Wien 1935], str. 20.<br />
3<br />
Isto.<br />
МLADIМ UUDIМA 111<br />
nacionalnu ravnopravnost i slobodu, sloge i jedinstvenih istupanja<br />
celog radnog naroda, bratstva med.u narodima i rasama<br />
Zasto su ta pitanja goruca i sve aktuelnija · Poslednjih godina<br />
u razvoju i zivotu nase omladine pojavilo se mnogo cega<br />
novoga, mra
112 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
gomilaju tamni oЬlaci, koji prete ratnom olujom. Мlada braca<br />
slovenacke omladine iz Julijske krajine vee prolivaju svoju krv<br />
na pesku abisinskih bojista.; Slovenacki. ratni b~gunci koji_ su<br />
pobeg1i u Jugosla:Viiju stradaju. Pred ce~t"!" mJadim pokolen]~<br />
u Jugoslaviji stoji pitanje: kuda ploV1 ]Ugoslovenska spol]na<br />
;politika Но6е li sa rм;ajpetim jedrima o1ploviti u talbo: izazivaca<br />
rata ili ju је mogumo skrenuti u taЬor svetskog !ШI'а )<br />
Danas se ogтomna vecina паsе omladine пalazi и Skтipcu.<br />
Bez тazlike је li oтganizovaпa ili nije. Prava па таd, hleЪ, obтazovanje,<br />
kvalifikacije, па пaci_~lnи i opstи k~lt!"'тu ~ ~skтa<br />
•5ujи se samo тadnickoj omladtnt. Опа se иskтасизи veetnt mladog<br />
poJoolenja. тшl:nih ljwdi. Ntije иgroZiena ~то rail:ruickla йf1!J'fдdina.<br />
Osim sacice Ъogatas"kih sinova i kceтi, ртеtеzпа vectпa<br />
omladine је иgтоzепа. U gтozene su sиdblпa i Ъиdиenost celog<br />
na8eg pokolenja radnih ljшLi.<br />
Zvuci harmonike i tamburice gube se u mraku i utucenosti:<br />
Dusu razdire teska briga о tome kada се sv'anuti . . . Sve<br />
manje је pesme; razdraganog mladalackog smeha, bezbriZne<br />
zaЬave i Zivotne radosti. А omladina је sveg toga tako zeljna!<br />
. Omladina hoce da izide iz nevolja! Narodni neprijatelji је<br />
Iukavo primamljuju. Neiskusnu, hoce da је pridobl~u.<br />
Cija је<br />
omladiпa<br />
Da 1i се omladinu vaspitavati neprijatelji u protivnarodnom<br />
duhu i iskoriScavati је u protivnarodne svrhe, ili се ona<br />
udrиZiti svoje snage na strani radnog naroda i naroda koji<br />
se bore za ravnopravnost i slobodu<br />
Zivotni interesi omladine, njena sudbina i buduenost nisu<br />
vezani za narodne n~ri1ate:Jde- njene n~:r1tlatelje. Oni su na<br />
strani ravnopravnosti i slobode! Oni su na strani radnicke klase<br />
i celokupnog radnog naroda!<br />
Savez тотато temeljito pтeитediti!<br />
Мотато pтomeniti kaтakteт Saveza!<br />
Zivotni interesi, vaspitanje, sudbina i buducnost nase omladine<br />
jesu i moraju Ьiti velika briga svakog pobornika omladinskih<br />
prava.<br />
Zivotni interesi, vaspitanje i buducnost na5eg mladog pokolenja<br />
tr.a:Ze da se ·radnic.ka о~ ~ .u vans1:r'~ak7•<br />
stvarno masovne omladinske oтgamzaetзe, kозе ne sзеdtnзизи<br />
ablsinзki<br />
• Treeeg oktobra 1935. Italijani su prodrli u Abisiniju; росео<br />
rat.<br />
је<br />
МLADIМ LJUDIМA 113<br />
samo komиnisticku omladinи nego i vanstтaпtaCk:u, sooijalis:tliiSkи,<br />
itтiscanskosocijalistickи, тadicevskи, zemljoтadniCk'li, demokтatskи,<br />
veтskи i dтugи omladinи, и oтganizacije koje se Ъrinи za<br />
omladinske ekonomske i kиltиrne inteтese i ртаvа i и isto vтeme<br />
vaspitavajи svoje Clanstvo и dиhи sloЪodoljиЪlja,. sloge i<br />
jedinstvenog istиpanja celog тadnog naтoda, и dиhи Ътatstva<br />
izmedи na1·oda i таsа.<br />
Zivotna роtтеЪа тadne omladine da Josniva. takve stvarno<br />
masovne omladinske oтganizacije zahteva. temeljito ртеитеdеnје<br />
S(aveza) K(omиnistiCke) O(mladine) J(иgoslavije). Опа odlиeno<br />
zahteva da SKOJ pтomeni svoj kaтakteт i da se odтekne<br />
sektaSkog imitiтanja Paтtije.<br />
Kako tтеЬа pтeитediti SKOJ<br />
·Ta.ko, da Zivotni interesi mladog radnog poikolenja, sva<br />
omladinska prava, а ne samo gola politika, sacinjavaju njegovu<br />
sadrzinu i da usmeravaju njegovu <strong>dela</strong>tnost. Omladinske organizacije<br />
novog kova moraju ponuditi omladШi ISVe ono zdravo<br />
sto zeli njeno mlado srce - kulturni rad, pesmu, muziku, zabavu,<br />
igru, sport i odmor. U njima devojke treba da nadu brigu<br />
za svoje posebne interese, potrebe i pristojan odnos.<br />
Tako, da u organizacijama novog kova nade prostor radllicka,<br />
seljacka, intelektualna i druga omladina, koja zeli da<br />
iskreno i posteno ucestvuje u njihovom radu i razvoju. Zato se<br />
treba odreci sektaskih zahteva pri prijemu u clanstvo i uslova<br />
и pogledu rada, prijema i discipline koje <strong>Komunist</strong>icka partija<br />
mora zahtevati od svojih clanova.<br />
U omladinski!n organizacijama novog kova rukovodenje se<br />
mora zasnivati na иbedivanjи i dobrom ртiтети, а ne na zapovedanju.<br />
Organizacije novog kova treba da vaspitavajи omladinu<br />
u duhu pozтtvovane discipline. Zato se па Clanovima ne<br />
sтеји lomiti disciplinske palice.<br />
Tako, da u omladinskim organizacijama novog kova omladina<br />
· sama demokтatski odlucuje о tome kakve zadatke i kakav<br />
karakter се dati svojim organizacijama, kako се u njima delovati,<br />
kako се ih izgradivati, kako се ih opremati i nazivati.<br />
Tako, da omladina ne izgraduje svuda ро istom kalupu<br />
sYoje organizacije, jer su omladinske zelje, potrebe i teznje u<br />
Jugoslaviji veoma razlicite. Omladina svakog naroda, u stvari<br />
svakog grada, rudnika, sela i skole ima nesto posebno, nesto<br />
nacionalno i lokalno, nesto Ciвto svoje. Zato organizacioni oblici<br />
moraju odgovarati nacionalnim i mesnim omladinskim potrebama.<br />
Umesan је svaki organizacioni oЬlik koji pomaZe<br />
razvitku .omladinske organizacije novog kova i koji је u skladu<br />
sa omladinskim potreЬama. Мislimo da su najpogd.dniji organi-<br />
8 <strong>Boris</strong> Кidril!, 1
114 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
zacioni oЬlici razliciti klubovi i kruzoci, koji se brinu za ekonomske,<br />
kulturne i politicke potrebe omladine.<br />
. Tako, da omladina svakog naroda u Jugoslaviji ima svoje<br />
nacionalne omladinske organizacije, svoja slovenacka, svoja<br />
hrvatska, svoja srpska, svoja crnogorska, · svoja makedonska ...<br />
omladinska drustva, koja se udruzuju u nacioniйne omladinske<br />
saveze. Ј er i radnicka i ostala omladina oseca prirodnu ljubav<br />
prema svom nar.odu i matemjem jeziku. Povrh toga sva nesrpska<br />
omladina mora se boriti i za svoja nacionalna prava.<br />
Nacionalni omladinski savezi treba da budu samostalni.<br />
)fjihova zajedniCka borba i zajedniCka briga za zajedniCke interese<br />
omladine u Jugoslaviji treba da ih, uz istovremeno istinsko<br />
internacionalisticko vaspitavanje, sjedinjuje u · jedinstvenu zaj<br />
ednicu novog kova.<br />
Tako, da omladinske organizacije zivo teze javnoj <strong>dela</strong>tnosti.<br />
U svojem organizacionom, borbenom i vaspitnom delovanju<br />
one moraju _ koristiti svaku zakonsku mogucnost. One su<br />
duzne da se bore za svaki novi pedalj legalnih sloboda. Moraju<br />
se brinuti za to da ne budu privlaene samo za mlade "juna&e"<br />
kojdma nekoli!ko godina !I"oblje ne stvara poseЬne :brige, nego za<br />
airoke slojeve omladine koji zele samo "legalno da rade, koje jos<br />
nije prekalila surova skola ilegalnih borbl i koji jos nisu shvatili<br />
da cesto treba prekoraciti protivnarodni zakon ako hoce da<br />
im sutra bude dopu8teno ono sto im је danas jos zabranjeno.<br />
Potpuno samostalan i vanpartijski karakter omladinskih<br />
organizacija novog kova nikako ne iskljucuje njihove stalne i<br />
srdaene odnose sa <strong>Komunist</strong>iOkom IPШ"tijom. Naprotiv, za mlado<br />
pokolenje је od Zivotne vamosti da ima omladinske organizacije<br />
novog kova kojima niko nece braniti da. odrmvaju dodire<br />
sa Ьilo kojom nefa8istiбkom partijom i stalnu vem sa avangardom<br />
radnicke klase i celog radnog naroda.<br />
Cime poceti<br />
Tako glasi goruce pitanje koje trazi jasan odgovor.<br />
Verovatno је da се poneki omladinac ovako ili onako pogresno<br />
shvatiti veliki i opsezni zadatak. Bilo Ьi veoma stetno<br />
miSljenja da је dovoljno ako pdЬo1jSa.mo met01de svog rada, а<br />
da sve drugo sme ostati ро starom. Ne, mladi drugovi, nije<br />
dovoljno samo poboljsati metode rada, niti је dovoljno samo<br />
"temeljno" izmeniti сео sistem rada. Moramo izmeniti jos mnogo<br />
sta. Moramo stvoriti novi tip omladinske organizacije i nov<br />
tip samog druga omladinca . .А sve to novo nije nikakav "takticki<br />
manevar".<br />
МLADIМ UUDIМA 115<br />
. Sve to novo namece briga za interese i prava, za vaspitanje,<br />
za sudblnџ, i budu&nost 'Щ(LSeg mladog ротФ~nја.<br />
Takode Ьi bilo pogresno misliti da sve sto smo dosad imali,<br />
naime nas Savez, moramo likvidirati, raspustiti i ostati praznih<br />
ruku. . -<br />
Ne likvidimti Бavez, nego ga pre'UI1'editi promenitri. njegov<br />
karakter, stvoriti nov tip Saveza. ' -<br />
Kako<br />
Pogledajmo oko sebe! Pogledajmo gde saradujemo sa drugom<br />
omladinom! Pogledajmo sta siroki slojevi omladine imaju<br />
zaj-ednicko sa nama, clanov.im.a SKOJ -а!<br />
Mi vidimo da u raznim krajevima postoje dr1istva, klubovi<br />
i pro~yetne! sprtske, p~vacke, turistitke, strucne i druge orgaщzaci]e<br />
ko]e msu poslusno orude narodnih neprijatelja. Vidimo<br />
da Ьi takve organizacije ·mogle odlucno voditi brigu za interese<br />
i pr~va mladog pokolenja, za njegovo vaspitanje, za njegovu<br />
sudbmu i buduenost kada Ьi na to mislile ako Ьi bllie saradivale,<br />
povezivale se i sjedinjavale. Vidim~ · i to da ogromna<br />
vecina omladine jos nije u tim organizacijama, da su one cesto<br />
suviSe malo razlicite, zanimljive i privlacne za omladinu. -<br />
Svuda gde god је mogucno и takve organrizacije udruzivцt~<br />
i uclanjivati siroku dosad jos neorganizovanu omladinu - а<br />
to је gotovo svuda mogucno - takva postojeca drustva i takve<br />
organizacije moraju postati glavni temelj omladinskih organizacija<br />
novog tipa.<br />
Velika vecina na8ih clanova, naime Saveza kakav је Ьiо<br />
do sada ucestvuje u tim organizacijama. Svi nasi Clanovi и<br />
masovna drustva! Clanstvo i konstruktivan rad nasih mladih<br />
drugova u nefasistiCkim organizacijama је preduslov za temeljno<br />
preustrojstvo Saveza omladine.<br />
Nase celije i grupe dosad su u omladinskim drustvima bile<br />
tako reci tuda tela. Iskreno zelimo da se to promeni. Interes<br />
omladine је nas interes. DrиStveni interes nefasistickog drustva<br />
је па§ interes. Zato preustrojstvo SKOJ-a treba izvrsiti tako<br />
da se nase celije i grupe promene u ЬотЬепа prava jezgтa najpozrtvovanijih<br />
organizatora drustva, onih koji strogo izvrsavaju<br />
zadatke i koji se brinu za interese drustva i omladine i<br />
ujedno neustrasivih zastupnika cimladinskih ·prava, mladih postenih<br />
ljudi sa cvrstom kicmom, koji vaspitavaju omladinu u<br />
duhu slobodoljuЬija, borbe za nacionalnu ravnopravnost i slobodu,<br />
sloge i jedinstvenih istupanja celog radnog naroda, bratstva<br />
medu narodima i rasama ... Mi ne tezimo tome da jezgra<br />
sacinjavaju samo sadasnji Clanovi SKOJ-a. Naprotiv, ukoliko<br />
vise postenih mladih radicevaca, socijalista, hriscanskih socija-
·-1<br />
116 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
lista, zemljoradnika, katolika ... i stranacki neopredeljenih drugova<br />
postanu pozrtvovani organizatori omladine i pobornici om-.<br />
.ladinskih prava, koji се omladini davati dobar primer kako se<br />
treЬa boriti za njene interese, utoli!ko се vise imati koristi dru-<br />
. stva i oelo mlado pokolenje. Sveta је duznost na8ih drugova<br />
tda svirm tim m1.ad:im. ljudima pom.aZu sa najveOOm. bcigom i<br />
negom. · .<br />
Postojanje nekog nefasistiCkog omladinskog drustva је interes<br />
mladog pokoljenja, to је nas interes. Zato se, mladi drugovi<br />
i braco u druStvima i organizacijama, ne plasite viSe da<br />
се se legalnost .druStva izlagati opasnosti od nepromiSljenih i<br />
brzopletih eksperimenata. Otvoreno tvrdimo da se treba boriti<br />
za svako paree novih legalnih ~loboda. Otvoreno vam kaZemo<br />
da sm.atramo da је mogucno prekoracenje protivnarodnog zakona<br />
nиZno sredstvo u borbl za siru legalnost. Ali postoji razlika<br />
izmedu pripremljenog prekoracenja protivnarodnog zakona, za<br />
koje se odluci siroka masa omladine, i. nepromi.Sljenog avanturizma.<br />
Prvo donosi uspehe, а drugo sиZavanje legalnosti.<br />
Interesi odmladinskih dru8tava i opsti interesi omladine<br />
zahtevaju da Щu8tva postanu raznovrsnija, privlacnija. Zato<br />
Ш и doticnom narodи i и dotienom mestи treba prilagoditi<br />
zeljama omladine, tradicijama i potrebama i u njima stvoriti<br />
1·azne krиZoke, odseke, klubove itd.<br />
VaZno је da omladina organizuje dru8tva koja dobro· rade<br />
и lokalnim razmerama, ali da ih organizuje i u drиgim krajevima<br />
u kojima jos ne postoje. Ponegde Ьi omladini bilo korisno<br />
da u razne socijalne i nacionalne omladinske svrhe, na primer<br />
za iskorenjivanje nepismenosti i za brigu о maternjem jeziku<br />
na jugu, osniva nove organizacije ili da novom i raznovrsnijom<br />
sadrzinom koja odgovara datom vremenи obnovi stare organizacije<br />
koje imaju zdravu i ukorenjenu tradicijи. Mi prиZamo<br />
svoju bratsku ruku radicevskoj, zemljoradnickoj, demokratskoj,<br />
makedonskoj i svoj vanstranackoj omladini i pozivamo је da<br />
zajedno organizujemo takva dru8tva.<br />
V aspitanje и<br />
omladinskim organizacijama novog kova<br />
Omladina koja se bude organizovala u organizacije novog<br />
kova i u njima ucila, omladina koja se u redovima tih organizacija,<br />
u isto vreme, pravilnom Ьor:bom za svoja prava, za interese<br />
radnih klasa i neslobodnih nacija, bude vaspitavala u<br />
duhu slobodoljиЬlja, borbe za nacionalnu ravnopravnost i slobodu,<br />
sloge i jedinstvenih istupanja celog radnog naroda, bratstva<br />
medи narodima i rasama, . . . sva ta omladina се se vaspitavati<br />
u duhи klasne borbe i proleterskog internacionalizma.<br />
. '<br />
'<br />
МLАDЩ UUDIМA '117<br />
Uz borbu i исеnје, omladini treba na nenametljiv nacin<br />
osvetljavati njena iskustva и svetlosti marksizma-lenjinizma i<br />
uciniti јој pristupacnim i razumljivim velika <strong>dela</strong> Marxa Engelsa,<br />
Lenjina i Staljina. · . ' ·<br />
Omladina mora poznavati sve, ра kako ne Ьi иpoznala<br />
veli!ku ideologiju koja је na sestini Zemljine ku·gle stvorila mladom<br />
sovdetskom pokolenju bezbrirnu mladost i srecnu buducnost!<br />
Za potpиno<br />
organizaciono jedinstvo radniCke omladine<br />
· Posebno naglasavamo da prиZamo svoju bratsku ruku socijalistickoj,<br />
hri.Scanskosocijalistickoj i celoj radniCkoj omladini.<br />
Pozivamo vas, braco mladi radnici, na saradnju na obnavljanje,<br />
zajednicko oзnivanje i sjedinjavanje svih ~asih omladinskih<br />
organizacija. ТrеЬа uciniti kraj pogubnoj pocepanosti u .<br />
radnickoj omladini. U svim nasim mladim radnickim srcima<br />
gori zelja za jedinstvom. Podgrevaju је nasi zajednicki interesi.<br />
Podgreva је svest da smo jedno. Podgreva је primer radnicke<br />
omladine u svetu. Podgreva је nasa zajednicka teznja za socijalizmom.<br />
Pred nata su zajednicka pitanja kako da zastithno svoje<br />
elementarne mterese, kako da izborimo svoja osnovna prava:<br />
Kako da izborimo zakonskи za8titи osnovnih interesa i<br />
prava segrta<br />
Kako da izbarimo zakon о coveka dostojnoj minimalnoз ·<br />
nadnici za radniCkи omladinи<br />
Kako da za8titimo interese naseg · sportskog pokreta i kako<br />
da ти pomognemo<br />
Kako da postavimo па noge· nas kиltиrni pokret<br />
.. Brac~ Jladi r~dnici! Porazgovarajmo zajedno о tim pitan]Lma!<br />
Iz1dimo za]edno na otvoreno polje! Iz borbe za nase<br />
. ~terese, iz borbe za nasa prava, iz naseg zajednickog sportskog<br />
1 kulturnog ra~a treba da raste i izraste na osnovi potpuno<br />
demokratskog 1 samostalnog pretresanja svih pitanja .na8a<br />
potpиna jednakost.<br />
Radnicka omladino - и strиkovne organizacijel<br />
Zalosna је cinjenica da ogromna vecina radniCke omladine<br />
nije strukovno organizovana i da је strukovne organizacije ne<br />
kale u klasnoj borbl i solidarnosti.<br />
. _Ra~cka _omladina ne moze uspesno stititi svoje iPterese i<br />
lZVO]evati svo]a osnovna prava ako u strukovnim organizacijama<br />
nema svoje utoCiSte i okrilje.
118 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Braco mladi radnici! Preuzmimo zajednicki dиZnost da povedemo<br />
radnicku omladinu u strukovne organizacije na kon-<br />
_struktivan rad, da јој strukovne organizacije ucinimo privlacnijima,<br />
da u njdma razvijem.o i jlrolturnu <strong>dela</strong>tnos.t, ~Zabavu i<br />
sport, da omogucimo strukovno organizovanje segrtskoj i nezaposlenoj<br />
omladini, da svu radniCku omladinu ukljucimo u napor<br />
za strukovno jedinstvo radnicke klase!<br />
'<br />
Omladinske organizacije! Omladino!<br />
Ujedinimo svoje snage!<br />
Udrиziti sve snage mladog pokolenja, иdrruziЬi sve nefasisticke<br />
omladinske organizacije. и snazan omladinski pokret,<br />
kоји се Ъrinuti i boriti s~ za 1ltLTPdn
120 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
"Kadrovi resavaju sve'' jeste geslo u cije ime sovjetski<br />
11arodi izdi.Zu i razvijaju iz svojih narodnih dubina hiljade i<br />
milione tehnieara, naucnika i umetnika, pravih sinova _ radnog<br />
riaroda.<br />
"Kadrovi resavaju sve" jeste geslo ko]e od mlade sovjetske<br />
generacije stvara zdrave i srecne, potpurie i samostalne<br />
ljude, sposobne da cuvaju i neograniceno usavrsavaju radostan<br />
i srecan zivot.<br />
Мlada generacija u Jugoslaviji ne moze zatvarati oci pred<br />
briZljivom negom, ljubavlju i vaspitanjem koje Sovjetski Savez<br />
posvecuje svojim ljudima. Ona ne moze i ne sme zatvarati oci<br />
pred brigom, ljuЬavlju i pomoCi kojima Sov~etski Savez odgaja<br />
pre svega mlade graditelje besklasnog druStva. Mlada<br />
generacija svakog naroda i svake nacionalne manjine u Jugoslaviji<br />
mora uCiti na sovjetskom uzoru.<br />
Sudbina nas mladih ljudi ·је, uprkos mracnim danima, u<br />
nasim rukaпia. Nesalomljivo sjediniti nase mlaae snage i boriti<br />
se na strani radnog naroda za nacionalna i ljudska prava mladog<br />
pokolenja- to је danas osnovno pitanje.<br />
Na to sudbonosno pitanje necemo moci uspe8no odgovoriti<br />
ako ne Ъudemo uCili svakog mladog coveka, ako и svojoj sredidini<br />
ne Ъиdето Ъudili uspavane snage, ako ne Ъudemo strpljivo,<br />
sa ljubavlju i sv.estr'д'll/om pom:oci uzdizali mlaile postene<br />
ljude, mlade ljude zdravih pogleda, Sirokilъ sposobnosti i cvrste<br />
kieme, mlade ljude organizatore omladine, mlade ljude - neustrasive<br />
pobornike omladinskih ртаvа, koje се omladina voleti,<br />
imati и njih poveтenja i postovati'ih.<br />
Мla!dom pokolenju svakog naroda u Jugoslaviji apso1utno<br />
su potrebni spooobni mladi organizatori, predstavnrici i Ъorci,<br />
koji su zivo srasli sa svim zdravim tradicijama, sa zadravim<br />
osecanjima omladine, sa zeljama, bolovima · i karakteristicnim<br />
osabinama svog narodд. Samo takvi drugovi su zdrav i za<br />
zivot sposoban cvet koji је iznikao iz dubokih narodnih korena.<br />
Samo takvi drugovi се иZivati istinsko poverenje i ljubav omladine<br />
svoje nacije. Otkriti i odnegovati takve svestrane i stvarno<br />
sposdbne mlade Hтvate, Slovence, Srbe, Crnogoтce, Makedonce<br />
... takve mlade svoje ljude - velicanstven је i neposredan<br />
zadatak omladinskih organizacija i mlade generacije<br />
svakog naroda u Jugoslaviji. · ·<br />
Iz tog neposrednog zadatka israsce -novi i obin1niji :z;adatak.<br />
Interesovanje, vidike, radinost i omiljenost nacionalnih omla-<br />
1dinskih kadrova trsЬa siriti preko granica njiihovog naroda. Zastupnici<br />
interesa hrvatske omladine treba da budu i zastupnici<br />
prava slovenacke, crnogorske, makedonske ... omladine i obr-<br />
МLАD:щ UUDIМA 121<br />
nuto. Vaspitanje u duhu istrajne bQrbe za nacionalnџ prava<br />
svog mladog pokolenja ne islkljucuje vaspitanje u · du'hu istinskog<br />
internacionalizma, ciji је najiskreniji zagovornik i prvoborac<br />
radnicka klasa. Sa takvim. stvarno i dUJ'Ьoko internacionalistickim<br />
vaspitanjem, omladinske organizacije moraju ubrzavati<br />
rast i razvitak omladinskih kadrova u razmerama cele zem.:.<br />
lje, rast i razvitak organizatora i predstavnika mlade generacije<br />
u Jrugoslaviji.<br />
Hrvatska, srpska, slovena~ka, crnogorska, makedonska ...<br />
omladina ni do danas jos nema opstepriznatih щnladinskih kadrova.<br />
Ali to ne znaci da medu omladinom svakog naroda u<br />
Jugoslaviji ne zivi masa mladih ljudi' ispunjenih najsvetlijim<br />
stremljenjima i talentima. Ogorceno i najodlucnije protestuje- ·<br />
mo protiv cestag i glasnog klevetanja da danaВnaj omladina<br />
nema ideala i da nije u stanju da izbaci na povrsinu sposobne<br />
podite u prosvetna, sportska, pevacka i mu<br />
snage. Кlevetnici,<br />
:.::iCka druStva, podite u hrvatska, sumadijska i slovenacka sela,<br />
podite u trbovljanske rudnike, u radnicke kvartove, podite u<br />
iabrike, skole i na univerzitete, podite u dalmatinske luke i na<br />
ostrva, podite u crnogorska brda, podite svuda gde ima omladine,<br />
i naC.i eete O!IlO sto skrivate! NaC.i cete divne mlade snage.<br />
Videcete i to da vecinu tih mladih talenata pritiskuju beda i<br />
nezaposlenost, da oni ne znaju sta се i gde се sutra jesti, da<br />
im niko ne posvecuje paznju, da ih niko ne neguje i vaspitava<br />
... Podite jos u Sremsku Шtrovicu, ~lavu i PoZarevac 6 ,<br />
udite iza dsbelih zidova i prozora sa resetkama i naei cete<br />
grupe nesalomljivih mladih heroja, boraca za socijalna i nacionalna<br />
prava, koji pod policijskim mucenjima nisu izdali svoje<br />
drugove, koji su na sudu ponosno iznosili svoje ubedenje i<br />
svoje ideale.<br />
Pomoz:imo tim. mladim snagama na licu mesta - u drustvima<br />
i klubovima! Gde god se nalazi omladina - u organizaciji,<br />
u rudnicima, na selu, u skoli . . . otkrivajmo · i budimo<br />
mlade snage koje jos miruju! То је nasa sveta dиZnost koju<br />
ne smemo ni za trenutak zaboravljati. Ј er nas vec danas poziva<br />
na rad neposredan zadatak da od lokalnih kadrova, koji<br />
su.. i kao takvi jos veoma slaЬi, zanemareni, nepoznati i skriveni,<br />
razvijamo veste nacionalne organizatore i borce mladog<br />
hrva tskog, srpskog, slovenaekog, makedonskog, crnogorskog po<br />
!kolenja.<br />
• Sremska Мitrovica, Lepoglava, Pozarevac - pored Maribora i<br />
Zenice - kazneni zavodi u staroj Jugoslaviji, u kojima su izdrzavali<br />
kaznu politicki osudenici.
122 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Narodna i visoka skola omladinskih kadrova jeste -<br />
m.asovno drustvo. U klubovima, u kruzocima i odsecima drustva,<br />
па gimnastickim terenima i sportsk:im vezЬalistim.a, u<br />
borbama koje vode masovne organizacije za omladinska prava,<br />
treba· proucavati, negovati i vaspitavati svakog mladog_ clana.<br />
Omladinska organizacija u svojim kruzocima i- odsecima, svojim<br />
sportom i gimnastikom, svojim borbama mora · usaditi mladim<br />
kadrovima onu karakteristicnu crtu bez koje nema niti<br />
moze Ьiti sposobnЊ, omiljenЊ i postovanih mladih organizatora:<br />
svestranost. Ne sme da bude borca za prava mladog pokolenja<br />
koji ne zna sta је щюrt! Ne sme da bude sport.~kog<br />
organizatora koji ne shvata i druga interesovanja -· omladine!<br />
N е sme da bude mladih snaga koje se sa pravdm. omladinskim<br />
zarom i revnoscu ne Ьi interesovale za sve sto је slobodoljublvo<br />
u istoriji njihovog naroda, za sve sto је progresivno u knjizevnosti,<br />
nauci, umetnosti i politici, za sve cemu tezi i za sta<br />
se bori radni narod, za sve sto iz mracnЊ i ropskih dana vodi<br />
floboai i svetloj Ьuducnosti.<br />
Ona opsta omladinska organizacija koja ne ume da osposobl<br />
i uzdigne sto viSe vodecih m.ladih drugova nije dorasla<br />
svojoj svrsi. Merilo zrelosti omladinskog pokreta, merilo zrelosti<br />
svakog . IJl].adog pokolenja jeste broj stvarno sposobnЉ<br />
omladiџ.aca, koji uzivaju priznanje i siroku popularnost u omladinskim<br />
pokretima. ·<br />
Neophodan uslov za razvitak omladinskih kadrova jesu<br />
zdravo takmicenje omladine i popularisanje dobrih orgailizatora<br />
i neustra8ivih zastitnika omladinskih prava, о kojima treba<br />
da kruZi dobar glas u m1adom pokolenju.<br />
МLADIМ UUDIМA 123<br />
Na8 put је jasan, Ъuducnost је nasa, Ъuducnost је па straш<br />
тadnog naroda. Na posao! Za ljudska i nacionalna prava, za<br />
zivot, za Ъuduenost mlade generacije!<br />
"Мladim ljudem", Mladim z;иает,<br />
[СКSКОЈ, Wien 1935], str. 1-16.<br />
Omladino -<br />
mladi ljudi!<br />
Mi mladi ljudi necemo pomagati trulez i nazadnjastvo!<br />
Mi smo predstavnici mladosti, napretka i buducnosti!<br />
Cujte nase ideale:<br />
SloЪoda svim narodima.<br />
Bratstvo i mir medu narodima.<br />
Ј ednakost medu ljudima.<br />
Nas ideal је drustvo bez ug:p.jetaca i ugnjetavanih, bez izraЬljivaca<br />
i izraЬljivanЊ.<br />
Nas ideal је zdravo i veselo, radno i srcano, bodro i hrabro<br />
pokolenje!<br />
Nasa buducnost је budџcnost sunca, slobode i zivotne radosti!<br />
Gore glavu, mladi ljudi!
124 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PISMO OMLADINI U SLOVENIJI<br />
О MIROVNOM KONGRESU U ZENEVI*<br />
Dragi prijatelji, jedva tri meseca nas dele od. svetskog mirovnog<br />
omladinskog susreta. u Zenevi 1 • I vama kao meni је<br />
jasno da se sa Zenevom ne sme dogoditi ono sto se dogodilo<br />
sa Briselom. 2 Ovog puta slovenack.a. omladin.a. mora u n.a.jvecem<br />
broju preko svojih izabranih omladinskih predstavnika ucestvovati<br />
u naporima koje omladina sveta. cini za ocuvanje mira.<br />
Pripre.m.u za Zenevu treЬa odmah poceti. Sam.o na "4ј<br />
nacin се se postici da ona u toku svog razvoja doЬije masovni<br />
zamah.<br />
* Pismo datirano 30. maja 1936, koje је Кidric potpisao sa Hub<br />
[ert] - ilegalnim imenom koje је koristio •U to vreme- zaplenjeno је u<br />
urednistvu lista Мlada pota, posle hapsenja kurirke СККРЈ, 19. juna<br />
1936, koja је iz Вееа od clana Centralnog komiteta Karela Hudomalja<br />
prencsila u zemlju partijski materijal i novac za: pokrajinsku organizaciju,<br />
i otkrivanja veza lista i <strong>Boris</strong>a Кidrica, sekretara СКSКОЈ-а u<br />
Becu. Prepis pisma је sacuvan u arhivi OkruZnog suda u Lju:Ьljani, u<br />
krivicnom dosijeu Adriana Janca, koji је pred vlastima istupao kao<br />
izdavac lista, а euva se u Istorijskom ar:l;livu CKSKS, u LjuЬljani, u<br />
·Fondu krivicnih spisa.<br />
1<br />
Omladinski mirovni kongres u .Zenevi (31. avgusta do 7. septembra<br />
1936) sazvan је na inicijativu Medunarodnog saveza udru.Zenja za<br />
Drustvo naroda. U okviru siroko postavljene mirovne akcije, u Jugoslaviji<br />
su se pre svega mladi komunisti na celu antifasisticke omladine<br />
zauzeli za odlazak na .Zenevski kongres, ра је u Zagrebu 12. juna<br />
1936. formiran "Нrvatski odbor svjetskog omladinskog kongresa", koji<br />
је zatim izvrsavao i zadatke centralnog pripremnog odbora za celu<br />
JugosJaviju. Za taj odbor, ciji su glavni organizatori bili clanovi<br />
KUSP-a (.Кulturnog udru.Zenja studenata pacifista) na Zagrebackom<br />
univerzitetu, vezao se siroko zasnovan omladinski mirovni pokret, koji<br />
]е narocito u Mariboru i njegovom zaledu pod rukovodstvom SKOJ-a<br />
prerastao u pravi Omladinski narodni front.<br />
2<br />
U januaru 1936. predstavnici velikih medunarodnih pacifistickih<br />
orgaгizacija uputili su poziv omladini celog sveta za medunarodnu<br />
omladinsku konferenciju mira, koja Ы se odrzala 29. februara i 1.<br />
marta 1936. u Briselu pod geslom "Omladini је potreban mir, miru је<br />
potrebna omladina". Kako је javio list Мlada pota, 28. marta 1936. u<br />
Briselu se okupilo 316 delegata iz 23 zemlje, medu njima i pet hrvatskih<br />
i srpskih delegata, dok iz Slovenije nije bilo nikoga; politicke<br />
mahinacije reakcionarnih krugova u Sloveniji sprecile su odlazak de<br />
Jegacije u Brisel.<br />
PISMO OМLADINI U SLOVENIЛ О МIROVNOM KONGRESU U 2ENEVI 125<br />
Sada nam mora Ьiti јмnо da nikako nije dovoljno da u<br />
Zenevu otputuju tri ili cetiri omladinca kojima се mandat i<br />
pecat dati samo odbori pojedinih drиStava. Priprema za Zenevu<br />
mora duboko zahvatiti slovenacke omladinske mase. Narocito<br />
treba otvoriti vrata osnovnoj masi slovenacke omladine - katolickim<br />
omladinskim redovima.<br />
Priprema za Zenevu ne sme doЬiti karakter samo apstraktne<br />
ceznje za mirom. U toku pripreme treba probuditi .interesovanje<br />
slovena
126 PISMO OМLADINI U SLOyвNIJI О МIROVNOМ KONGRESU U 2ENEVI<br />
i drustava i njihovih neorganizovanih prijatelja i pristalica sakиpljati<br />
novac za pиtne troskove delegata.<br />
Osim konferencija treЬa organizova.ti predavanja о miru,<br />
akademije i priredbe. 4 Sve to treba da organizujи prvenstveno<br />
zajedniCki odbori koji sи izabrani na konferencijama i ko]i<br />
izre.Zavajи иdrl1Zivanje snaga slovenacke omladine и akciji za<br />
mir.<br />
Kasnije treba organizovati sastanke delegata, vece konfe<br />
I"encije i zajednicku konferencijи mira omladine iz cele Slovenije.5<br />
. . ·<br />
Sto se tice propagande za prikljиcenje jиgoslovenske spoljne<br />
politike politici miroljиЬivog tabora, treba posebno iskoristiti<br />
jugoslovensko-francuska drиStva, francuske kr11Zoke itd.<br />
U ostalim stvarima drzite se и toj akciji svih saveta iz<br />
pisama koja saljem zajedno s ovim pismom.<br />
Na svaki nacin potrudite se da se studentska mirovna konferencija<br />
odrzi pre skolskog raspusta.<br />
Vec sada treba popularisati idejи о konferenciji omladine<br />
iz svith slovenaokih krajeva. Takode, ~postaviti veze sa KorиSkom.<br />
Najbolje је odrzati tu konferencijи posle Zeneve.<br />
"<br />
"Pismo omlad. u Slov. о mirovnem kgsu<br />
u Zenevi 30. V. 1936", ZA-CКZКS, fond<br />
kaznenih spisov, Okre>Zno sodisce Lju<br />
Ьljana, IX Kzp 746/36.<br />
• Akcioni mirovni odbor u LjuЬljani Ьiо је veoma aktivan sve<br />
dok nacionalisti nisu istupili iz njega; u Mariboru је omladinski mirovni<br />
odbor, pored izleta na Urban, organizovao dve velike mirovne<br />
priredbe - mirovnu akademiju 22. avgusta 1936. uvece u dvorani<br />
"Union", а sutradan pre podne na verandi dvorane "Union" veliki<br />
omladinski mirovni zbor; mщiborska akademija imala је reprizu 29.<br />
avgusta 1936. u Ptuju; ptujski mirovni odbor organizovao је i nekoliko<br />
predavanja.<br />
5<br />
Konferenciju svih slovenackih mirovnih odЬora, koja је Ьila zakazana<br />
za 25. jul 1936. u LjuЬljani, zabranila је policija, а reakciona.rni.<br />
krugovi su i ovog puta, kao prilikom odrzavanja miтovne konferencije<br />
u Briselu, sprecШ odlazak slovenaeke delegacije na omladinski<br />
mirovni kongres u Zenevi. Iz Кidricevog direktivnog pisma vidi<br />
se сео koncept mirovne akcije u Sloveniji, koja је bila veoma uspesna,<br />
jer је obuhvatila omladinske mase, mada u Zenevi nije bilo delegata<br />
iz Slovenije.<br />
BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA,. 1; 1933-1941. 127<br />
BORBA FRANCUSKOG NARODA*<br />
Napad па jedinstvo<br />
Каdа је poslednja Вl~ova vlada 1 pripremala svoj finansijski<br />
program, domaci i inostrani protivnici francuskog Narodnog<br />
fronta pokusali sи da ga sprece. Iz pozadine velikih banaka<br />
dolazile sи vesti koje sи mogle da prouzrokujи kolektivnи paniku.<br />
Izvoz kapitala premasio је iznos od osamdeset milijardi.<br />
Кrирnа preduzeca provocirala sи radnistvo na strajkove i nemire.<br />
U Parizu sи se opet pojavili inostrani agenti koji sи bili<br />
umesani и kagularskи zaverи. (О njihovom boravku и Parizu<br />
javljao је cak de Кrillis u svom listи L'Epoque.) Dosta nedvosmislene<br />
bNe эu i diplomatsko-poilitiCke mere engleg,kog !PГemijera<br />
Chamberlaina 2 , Cije raspolozenje protiv francuskog Narodnog<br />
fl·onta и mnogo сети podseca na njegovog kolegи ро profesiji<br />
od pre 150 godiria - Pitta 3 •<br />
Namera domacih i inostranih posrednika Ьila је jasna:<br />
iskoristiti teskoce hronicnog francuskog bиdzetskog deficita,<br />
* Clanak је objavljen, pod pseudonimom А. Javor, u casopisu<br />
SodoЪnost, VI, 7~/il938, str. 345-353. (Najveei deo napomena uz Kidriceve<br />
tekstove do str. 215. sacinio је Janko Prunk. Ртiт. recl.)<br />
1<br />
Poslednja Blumova vlada, od marta do aprila 1938, bila је druga<br />
i poslednja vlada francuskog Narodnog froiita. ·<br />
Leon Blum (1872-1950), izmedu dva rata vod Socijalisticke partije<br />
Francuske; kao predstavnik ove najjace partije u pobedonosnoj koaliciji<br />
Narodnog fronta, predsednik је vlade Narodnog · fronta od juna<br />
1936. do juna 1937. godine. Ova vlada, koja је donela mnogo progresivnih<br />
socijalnih mera, pala је zbog suprotstavljanja kapitala. Drugu Blumovu<br />
vladt1 srusio је Senat, tvrdava kapitala.<br />
2<br />
Arthur Neville Chamberlain (1869-1940), engleski konzel"Vativni<br />
politicar. Godine 1937. Ьiо је predsednik britanske •vlade. PokuSao<br />
Је da zadovolji Нitlera u tzv. sudetskoj krizi, pristao је па Нitlerove<br />
zahteve i u Мinhenu u septembru 1938. zrtvovao integritet Cehoslovacke<br />
Republike. Hvalio se da је time obezbedio mir za jednu generaciju.<br />
Posle novih Нitlerovih ucena garantovao је pomoc Poljskoj,<br />
ра је 3. septembra 1939. Velika Britanija objavila rat Nemackoj. U<br />
prolece 1940. napustio је polozaj predsednika vlade.<br />
3<br />
William Pitt, drugi (1759-1806), engleski drzavnik, predsednik<br />
vlade Velike Britanije 1783-1804. !i. 1804-1806. Odlucan protivnik f>rancuske<br />
revolucije; rukovodio је borbom Velike Britanije protiv Napoleona.
128 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1: 1933-1941.<br />
izvrsiti rascep и Narodnom frontu, odvojiti radikale i pripremtti<br />
ltlo za "palkt cetvori.ce". Da Ьi.ra:zJЬijanje Narodnog d:ironta<br />
tilo 1akSe, krиpni poslodavci sи pokuSali da naterajи radnistvo<br />
u nepromisljene akcije, koje иzЬиdији srednje slojeve.<br />
Za napad na jedinstvo francuskog Narodnog fronta stoje<br />
и danaS.njiim. okoJnostima na raspolaganjи dve osnovne poluge<br />
- veciti :francиski bиdZetski deficit i Senat.<br />
BиdZetski deficit је и francuskoj istoriji poslednja dva<br />
stoleca ustaljen, zbog cega иpravo predstavlja efikasno sredstvo<br />
za iznиdivanje и rukama finansijske aristokratije. Glavni uzrok<br />
ovih teskoca lezi и izvanredno zamrsenom francuskom poreskom<br />
sistemи, koji poznaje 130 raznih poreza. U takvom neredu<br />
krиpni kapital se vrlo lako izvlaci od poreskih davanja koja<br />
zahtevajи zakoni. Zato је razumljivo sto svaki predlog о poreskoj<br />
reformi koja Ьi иvela progresivni porez na dohodak nailazi<br />
na ostar otpor finansijskih krиgova. Izmedи 1870. i 1914.<br />
godine propalo је 200 takvih predloga.<br />
Francuskiin finansijskim krиgovima sи bиdzetske teskoce<br />
vec odavno dobrodoslo sredstvo za t-azЬijanje neprijatnih politiCkih<br />
sporazuma. Oni sи 1926. godine postigli, na osnovi bиdzetskih<br />
tesko6a, raspadanje Ьloka levice, а 1934. godine ras[)adanje<br />
kartela ·levice. Danas Ьi to isto hteli da ponove kod Narodnog<br />
fronta, i pad njegova cetiri kabineta иglavnom · је posledica<br />
takvih pokuSaja ..<br />
Киеа и kojoj pщpadaju naprechli finansijski programi jeste<br />
Senat. ~Ьоg svog i2JЬornog sistema, neoЬiCnog za francusku<br />
demokratijи, Senat је utociSte reakcije.<br />
Вlumov finansijski plan, koji је pored nekih sumnjivih<br />
tacaka (na primer poviSenje posredn~h poreza) sadrzavao mere<br />
iz programa Narodnog fronta (na primer jednokratno progresivno<br />
davanje ikapitala za svaJki. imetaJk ve6i od 150 000 franaka,<br />
poveeanje poreza za carinskli z.aSticenи industriju itd.),<br />
naiSao је vec и Skupstini na bladan prijem. Radikal-socijalisti.бki<br />
ministri SJU meli rezer·ve, а radikal-socijaUstiCika poslanicka<br />
frakcija ~lasala ga је sam.o mгSavom veCinom. ZakaSnjenje<br />
sa kojdm se predlog pojaviio osvetilo se. Godine 1936. njega<br />
Ьi polet pobedonosnih narodnih masa innogo lakSe progurao<br />
kroz legislativu. Medutim, kada ga је sada SJщpStina sa veCinom<br />
od 311 prema 250 gЪasova vec usvojila, Senalt ga је od1ucno<br />
odЬio.<br />
Blumova vlada је pala zbog bиdZetske ravnoteze. Francиske<br />
i inostrane finansijske snage zabelezile sи uspeh i skrenule<br />
francusku politiku иdesno. Ali onaj uspeh koji sи zelele -<br />
one nisи postigle. Narodni front se · odrzao. Francиska spoljna<br />
ВОR:ВА FRANCUSKOG NARODA 129<br />
politika, kojoj ni ranije cesto nije Ьila tuda sиdbonosna nedoslednost,<br />
orijeцtisala se dodиSe viSe иdesno, ali је zadrZala svoje<br />
osnovne konture.<br />
То sto је ·Narodni front izdrzao opasan potres, zaslиga · је<br />
dva faktora: nosilac Narodnog fronta, francuski narod, posle<br />
tri godine njegovog postojanja toliko је prozet njegovom idejom<br />
da Ьi raskid sa Narodnim frontom za svaku njego'vu stranku<br />
Ьiо opasna stvar; dosledni borci Narodnog fronta sи i ovog<br />
риtа daleikovido ocenili poloZa.j i p~pektivu, ра su za jpolaznu<br />
taaku svog postupka uzeJi osnovni uslov Narodnog :f:ro~ta<br />
jedinstvo.<br />
Daladierova 4 vlada<br />
Daladierova vlada se 12. aprila predstavila parlaпientu.<br />
U Slropstini i и Senatu doЬila је ogromnu veCinu :i ovla8cenje<br />
za donosenje prinиdnih uredaba "\koje sinatra nuZnim da Ьi<br />
mogla udovoljiti zahtevima dГZavne odbrane i obnove nacionalnih<br />
finansija i privrede" (Deklaracija).<br />
Gotovo jednoglasno poverenje Daladierovoj vladi ostro<br />
izrazava upravo svojи sиprotnost - naime borbu izmedи Na<br />
I"odnog fronta, koji тота na svaki nacin da satuva jedinstvo,<br />
i finansijske aristokratije, koja hoce d~ ga razblje i da utice<br />
na Daladiera sa ciljem ostvarenja svojih unutra8njih i SJPOljnopolitiCkih<br />
,planova.<br />
Prvu seriju svojih uredaba Daladierova vlada је iZdala 2.<br />
maja. Prvi lois decrets jos sи prilicno fragmentarni i premalo<br />
dalekovidi da Ьi mogli ozdraviti tesko bolesne drzavne finansije<br />
i francusku privredu. Verovatno Daladierovoj vladi 2. maja<br />
jos nisu bili· potpuno jasni svi njeni budиci koraci. Verovatno<br />
је pre londonske posete krajem aprila prilicno cvrsto racunala<br />
na engleski zajam ikoji se, zbog prevelikih Chamberlainovih<br />
spoljnopolitickih zahteva (potpuna likvidacija "spanskog pitanja",<br />
prihvatanje svih italijanskih uslova), pokazao kao nerealan.<br />
Verovatno 2. maja jos nije postojala saglasnost и pitanjи<br />
devalvacije, koja је usledila 4. maja.<br />
Prva serija prinиdnih uredaba odnosi se na budZet, proizvodnju<br />
i kredit. Da Ьi uravnotezila budzet, vlada је povisila<br />
sve drzavne poreze za 8°/о. PoviSenje poreza donece drzavi oko<br />
tri Inilijarde. (Deficit telroceg budZeta Шлlosi viSe od sedam<br />
:mi1Jijardi.) Da 1Ьi podigla proizvodnju, vlada sman]'uje poreze<br />
4<br />
Eduard Daladier (1884--1970}, francuski politicar, radikal, predsednik<br />
vlade 1938-1940; u septembru 1938. potpiвao је Minhenski<br />
sporezum. Kada је dosla na vlast, kvislinSka vlada odmah ga је internirala:.<br />
9 <strong>Boris</strong> Кidrif, 1
130 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Oiilim preduze6ima ikoja obnavljaju mdustrijsku op:remu, grade<br />
i povecavaju proizvodnju. Fuziju akci
132. BORIS laDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
stranu. Ona је pokazala kako demokratija zna da . se brani,<br />
da spreci gradanski rat i stvara novi zivot. .<br />
ОЬе franctiske mdnieke stranke potpisale su 27. ј1Ша 1934~<br />
sporazum о akcionom jёdinstvlll. Oktobra iste godine роЬоr<br />
. nit.:i rэ.dnickog jedinstva definisali su ideju Narodnog fronta i<br />
naglasili. da је ujedinjenje svih ·demokratskih snaga osnovni<br />
uslov za odbranu francuske demokratije. Prvi zajedniёk.i sastanak<br />
levih parlamentarnih frakcija odrZaп је 30. maja 1935.<br />
Led је Ьiо razЬijen, radikalski; repuЬlikansko-socijalistiCki, socijalisticki<br />
i komunisticki poslanici raspravljali su. о mogucnosti<br />
jedne vlade demokratske vecine koja .Ьi u ekonomskom<br />
pogledu ola.kSala polozaj radniStva i srednjih slojeva i udarila<br />
ро bogatasima i spekulantima, а u politickom pogledu sprovela<br />
efikasne mere protiv napadaca na ustavom zajamcenu slobodu.<br />
Svedok ogromne povorke Narodnog fronta је vec 14. juli. Iste<br />
godine dolazi do ujedinjenja sindikalnih organizacija u jedinstvenu<br />
petomilionsku Gen~гalnu konfederaciju rada (CGT).<br />
Kicma jedinstva· radnog naroda Francuske bila је ucvrscena.<br />
Francuska demokratija pocela је da diSe u novom i svezem<br />
poletu.<br />
Januara 1936. inicijatori francuskog narodnog jedinstva<br />
prosirili su ideju ostvarenog Narodnog fronta u ideju jedinstva<br />
cele francшke nacije. Oni su podvukli da pred licem fasi~,<br />
neprijatelja narodne i nacionalne francuske slobode, sluge pal'azitske<br />
manjine koja uniStava zemlju i inostranstva, treba<br />
7.LJediniti celu francusku naciju.<br />
Маја 1936. Narodni front је izvojevao odlucnu izbornu<br />
pobedu. Francuske mase, u kojima је dvogodiSnja skola zivog<br />
primera jedinstva i njegovih uspeha probudila i фogatila opseznu<br />
demokratsku tradiciju, nedvosmisleno su progovorile о<br />
svom ubedenju. Obnovljena francuska demokratija zahvatila<br />
је upravo one srednje .slojeve koji su u drugim zemljama bili<br />
orude ap.tidemokratskih pokusaja. .<br />
Narodni front је росео da· sprovodi svoj program. Radnistvo<br />
је dobilo 40-casovnu radnu nedelju, vece nadnice, kolektivne<br />
ugovore, placeni odmor. Broj nezaposlenih koji је u<br />
maju 1936. jos iznosio 422 036 рао је do sredine deceщbra na<br />
351 000. Cinovnici, kojima su Doumergue 6 , Laval 7 i Regnier sni-<br />
6<br />
Gaston Doumergue (1863-1937), francuski politicar orijentacije<br />
desnog centra, vise puta ministar, predsednik · Senata 1923, predsednik<br />
Republike 1924-1931, od februara do noveinbra 1934. predsednik vlade<br />
Nacionalnog spasa.<br />
7<br />
Pierre Laval (1883-1945), francuski ·politicar, predsednik vlade<br />
1931. i 1935; zagovornik zblliavanja sa Nemackom. Као takav Ьiо је sef<br />
vlade u ViSiju 1942. godine. Zbog kolaboracionizma 1945. osuden na smrt i<br />
streljan.<br />
ВОRВА FRANCUSKOG NARODA 133<br />
zavali plate . i dodatke i ogranicili prava, postigli su ukidanje<br />
tih Zois decrets. Narodni front је opozvao Lavalovo smanjenje<br />
penzija i rente Ьivsih boraca i zrtava · rata, ukinuo је doptinski<br />
porez na ratrie rente i na dodatke odlikovanih u ratu. Od<br />
avgusta 1935. do avgusta 1937. seljaci su udvostrucili cene zita<br />
i stoke, а utrostrucili cenu vina. Narodni front је doneo zakon<br />
koji zadu:lenim seljacima daje nove rokove placanja. Poljoprivredni<br />
radnici su postigli place:tli odmor, vece nadnice · i poтodiene<br />
dodatke. U skladu sa kupovnom moCi :radnog _naroda<br />
poboljsao se i poloza]: sitne trgovine. Seoskim gostionicarima i<br />
vlasnicima hotela placeni odmor radnika i namestenika doneo<br />
је novo vrelo prihoda. Narodni front је sproveo sledece mere u<br />
korist zanatlija, sitriih trgovaca i sitnih industrijalaca: kreditne<br />
mogucnosti, nove rokove za du:lnike, poboljsanje zastitnog zakonodavstva<br />
za zakupce malih poslovnih prostorija. Broj bankrotstava,<br />
koji је 1935. godine iznooio prosecn.O 875 meseeno, ·<br />
u prvih deset meseci 1937. godine рао је na prosecno 486. Narodni<br />
front је ukinuo desetpostotni odЬitak kod kupona sitnih<br />
t·entijera. .<br />
Bez· sumnje, Narodni front је dosad ostvario i, s obzirom<br />
na nove poreze, primenio samo deo svog programa. Medu gol'Ucim<br />
pitanjima isticu se jos poreska reforma i reforma Senata.<br />
Pri ocenjivanju medusobnog odnosa stvarnih snaga u Francuskoj<br />
moze se vec iz gornjeg letimicnog pregleda konstatovati<br />
da se u poslednje cetiri godine u · sirokim francuskim narodnim<br />
masama nuZno morala ucvrstiti politicka zrelost i ukoreniti<br />
svest о potreЬi jedinstva. Francusko radniStvo је shvatilo<br />
potrebu siroke politicke koncepcije, p'erspektivnog gledanja i<br />
uspesnog privlacenja srednjih slojeva. U njemu se narocito<br />
ucvrstilo saznanje da је za jedinstvo Narodnog fronta njegovo<br />
vlastito jedinstvo kategoricki imperativ. Politicki lik srednjih<br />
slojeva koji su koracali zajedno s radniStvom danas је u Francliskoj<br />
Ьitno drukciji nego sto је Ьiо pre nekoliko godina u<br />
zemljama gde је demokratija te slojeve izgubila. Dosad sprovedene<br />
tacke narodnofrontovskog programa pokazale su francuskom<br />
narodu da se protiv finansijske oligarblje moze boriti<br />
samo ako је jedinstven. Danasnja nova ofanziva finansijskih<br />
krugova ucice mase istome, i to је glavni razlog sto popustljivi<br />
deo radikalne stranke ne mo:le ici· tako daleko ј takv.im tempom<br />
naruku dvema stotinama .porodica kao sto Ьi mozda pojedinci<br />
zeleli.<br />
Za francuski narod Narodnt front nije vise ~lueajan ,pojaril<br />
slucajnog politickog sporazuma ..• Ideja Narodnog fronta је danas<br />
velikim delom presla u politicku azbuku narodnih masa, ра<br />
се ona i posle delimicnih poraza ponovo oziveti. · Razume se,
1<br />
Ј<br />
134 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
svaki poraz jedinstva imao Ьi teske spoljnopolitiCke i unutrasnje<br />
posledice.<br />
Borba za jedinstvo Narodnog fronta u svojoj objektivnoj<br />
sustini jeste borba francuske nacije protiv antifrancuskih teznji<br />
dvesta porodica. · · · ·<br />
Dvesta poтodica<br />
FinansijSka aristokratija је prodU!kt srastanja mdustr.i,jskog<br />
monopolistiekog ka,pitala sa ·bankovndm m.onQPlistiOk:im kapitalom.<br />
Osnova industrijskog monopolistickog kapitala је koncentracija<br />
proizvodnje, а osnova bankovnog monopolistickog<br />
kapitala је koncentracija banaka. Koncentтacija proizvodnje<br />
jedna је od najkaraktristicnijih osob~a kapitalistickog razvoja.<br />
Koncentraciju proizvodnje u Francuskoj ubrzali su rat,<br />
prikljucenje Elzasa i Lorene i radovi na obnovi u opustosenim<br />
pokrajinama.<br />
Sledeci statistiCki podaci u grubim crtama pokazuju kako<br />
је u Francuskoj tekla koncentracija proizvodnje:<br />
1. Pтocent zaposlenih s obziтom na gтupe pтeduzeca /razliCite veliCinef<br />
(Me(lu zaposlene su ubтojani тadnici, zanatli;je i gazde)<br />
Zaposlenih<br />
Godina Ukupno 2-5 6--10 11-20 21-SO 51-100 101-500 Ше od 500<br />
1906. 100 '21Ј,7 26,5 4"9 4"9 6,8 5,4 12"9 11"9<br />
1921. 100 18"9 21,6 5,0 5,6 8,9 7;3 16,4 16,3<br />
192Ь. 100 13,7 20"9 5,6 6,2 9,4 7,4 17,5 19,3<br />
srednsta<br />
sitna<br />
Godlna Ukupno р~ (11- ~<br />
(vii~SO)<br />
1906. 100 58,1 11,7 30,2<br />
19210 100 45,5 14,5 40,0<br />
1926о 100 40,2 15,6 44,2<br />
2. Pтocentualni · odnos izme4u gтupa preduzeca s obziтom na bro;<br />
zaposlenih (Me(lu zaposlene su ubтojani тadnici, zanatli;je i gazde)<br />
Zaposlenih<br />
Godina Ukillpno 1 2-5 6--10 11-20 21-SO 51-100 101-500 Ше od 500<br />
19060 100 71,16 25,52 1,54 0,82 0,56 0,20 0,17 0,03<br />
192lo 100 6ЏIЈ 'Z1,09 2,06 1,28 0,!11 0,37 0,31 0,0-1<br />
1926. 100 61,20 32,01. 2,87 1,74 1,27 0,46 0,39 0,06<br />
ВОRВА FRANCUSKOG NARODA 135<br />
3. Raspoтe4enost najamnih 1'adnika ро gтupama p1'eduzeoo<br />
Godina Ukupno 1-5 .6--10 11-20 21-SO 51-100 101-500 viieod500<br />
1926. 561.923 455.982 4S.D89 'Z1.319 20.093 "6.258 6.201 981<br />
u% 100 8Џ 8,0 4"9 3,6 1,1 1,1 0,2<br />
1931. 504.819 394.136 45.745 28.641 20.940 7.761 6.541 1~049·<br />
u% 100 78,1 9,1 5,7 4,2 1,6 1,1 0,2<br />
Broj radnika i name5tenika<br />
1926. 5,350.123 832.396 342.227 401.349 640.150 515.136 1,230.245 1,388.620<br />
u% 100 15,7 6,4 7,5 11"9 9,6 22"9 26,0<br />
1931. 344.900 740.010 348.103 421.533 655.799 540.934 . 1,284.671 1,441~850<br />
u% 100 13,6 6,4 7,7 12,3 9"9 23,6 26,5<br />
Sitna preduzeea 20%, srednja preduzeea 20%, krupna preduzeca<br />
60%.<br />
Iz gornjih statistickih podataka vidi se, im1edu ostaloga,<br />
sledece: 1) pre rata su najvecu grupu ро broju zaposlenih sa<br />
Cinjavala sitna predruzeca (do 10 lj-udi), koja su za.posljavala<br />
58,1 Ofo ljudi; posle rata u najvecoj grupi su preduzeca sa vise<br />
od 50 ljudi (zaposljavaju 44,20/о); 2)· najbrzi tempo porasta ро<br />
broju zaposlenih imaju preduzeca sa viSe od 500 ljudi; 1906.<br />
Ьilo је 0,030/о takvih preduzeca sa 11,90/о zaposlenih. Godine<br />
1921 - 0,040/о preduzeea sa 160/о zaposlenih, 1926 - 0,060/о<br />
;preduzeea sa 19,30/о zaposlenih, 1931 - 0,20/о preduzeea sa<br />
26,50/о zaposlenih; 3) u francuSJkom radnistvu је snafuo zastupljen<br />
industrijski proletarijat. о •<br />
Stepen koncentracije u francuskoj proizv~dnji pokazuju<br />
ociglednije sledeci brojevi: и metalurgijskoj industriji 10 preduzeea<br />
daju 720/о proizvodnje, u elektrotehniбkoj jedino predu~<br />
zебе 600/о, u automO!Ьilskoj tri predшreea (Citroen, Pegeaut 1<br />
Renault) 750/о, u cementnoj tri predшeea 750/о proizvodnje.<br />
Цporedo sa koncentracijom u pro:izvodnji raste Ьоr1Ьа za<br />
mon
136 BORIS кiDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
vodnju i raspodelu elektr.i.One energije. Na podrucju konzorcijuma<br />
Zivi sest mi1iona stanov.nika- i na njega dolazi gotov9<br />
sesti deo celokupne francuske potrosnje elektrdcne strruje. ·<br />
· Vec pre rata neke grane · teske industrije koja se bavila<br />
preradom sirovina udrиZile su se и kartele. А posle rata su<br />
karteli i sindikati obuhvatili svu kljucnu francusku industriju.<br />
· Sopstvenici kartela su malobronji preduzetnici; kartel he-'<br />
matitovog .zeleza imao је, na primer, krajem 1929. godine 15<br />
clanova. Od njih su cetiri Clana ras.polagala sa priblimo polovi-<br />
11om kapitala.<br />
Као proШvodnja, tako se i posleratno francusko bankar::<br />
stvo razvijalo u znaku gigantskog napretka monopola. Godine<br />
1933. sest vodeCih depoz1tnih iЬanaka im.alo је vec 38,3 milijardi<br />
kapitala, а sve ostale Ьanke zajedno oko sest milijardi. Dve Ьanke,<br />
"Credit Lyonnais" i "Societe General", imale su krajem<br />
1933. polovinu svih francuskih bankovnih Uloga.<br />
StatistiCki podaci о udelu banaka u teskoj industriji osvetljavajiU<br />
kako se u Francuskoj industrijski kapitaJl stapao sa ban- .<br />
kovnim.<br />
Udeo banaka и teskoj ind:ustriji<br />
(u procentima)<br />
1900. 1913.<br />
u nominalnom kapitalu 18,3 22,4<br />
u isplacenim devidendama 23,5 25,7<br />
u berzanskoj vrednosti akcija 29,6 30,1<br />
1925. 1930.<br />
42,9 48,5<br />
38,3 44,1<br />
40,5 52,0<br />
Proces !koncentracije u proizvodnji i Ьankaгstvu, dominantni<br />
bankovni i industrijski monopoli i njihovo preplitan:je doveli<br />
su do toga da danas svim granama francuske privrede vlada<br />
o.d 150 do 200 dтustava (osam Ьanaka, .osam. osigurava.jucih<br />
druStava, pet zeleznickih dru5tava, sedam. drustava u hemijskoj<br />
proizvodnji, 20 drustava u meta1urgijskoj i rudarskoj proizvodnji,<br />
dva dr:ustva u eleiOtri.Cnoj grani d!td.).<br />
Dodu5e, u Francuskoj ima 50 000 milionera (1/800 francuskog<br />
stanovniStva), ali vecina njih su rentijeri i sitni akcionari<br />
koji nemaju svojih preduzeca. Empirijski је utvrdeno da akcionarsikim<br />
druStvom vlada onaj koji drZi 400/о akcija. Jasno је,<br />
dakle, da sitni milionerski akcionari nemaju reC.i. ka.da su u pitanju<br />
odsudne mere. Milionera koji -poseduju vi.Se od 10 miliona<br />
franaka.. ima 1000 (1/40 000 francuskog stanovnistva). Ovi<br />
su vec znacajniji, jer su cesto direktori drustava. Ali i tu se<br />
jos vrsi filtrovanje.<br />
ВОRВА FRANCUSKOG m.RODA 137<br />
Direktorskih mesta u vodecim francuskim dru5tvima ima<br />
oko 1000. No, treba znati da isti ljudi cesto sede na raznim<br />
direktorskim stolicama i cak u raznim privrednim granama.<br />
Da bismo dobili pravu sliku о broju dru5tava koja vedre i oblace<br />
u francuskoj privredi, treba osim toga odblti podredene<br />
direktor.e sa manjim. k.apitalom o.d direktora kru,pnih so;pstvenika.<br />
Na taj naCin ostaje oko dvesta porodica koje kontrolisu veci<br />
deo francuske nacio11XLlne proizvodnje. SadaSnji m:in:istar predsednik<br />
Daladier rekao ј!'! 1935. godine: "Dvesta porodica postale<br />
su ne samo gospodar francuske ekonomije nego i francuske<br />
politike". ·<br />
Finansijska o:Иgarhija isprela је ·bezЬrojne ilii.Cn.e veze sa drzavnim<br />
aparatom. Su5tinu njenih veza cini korupcija, koja se<br />
ispoljava u raznim oblicima (dovodenje poslanika, diplomatskih<br />
ёjnovnika, zurnalista, cinovnika u ministarstvima i sl. na· administrativna<br />
i pravnosavetnicka mesta, poklanjanje akcija, no<br />
~JOgodi.Snji darovi itd.). Niz francuskih politicara ima "zvanje"<br />
pravnog savetnika ko.d firmi koj е zele da . doЬiju drZavne porudZbine.<br />
Diplomati · su potrebni bankama i finansijerima koji<br />
se bave izvozom kapitala i kolonijalni.In drustvima. Za finansijsku<br />
oligaтhiju od naroCite su vrednosti veze sa ViiSim cinovnicima<br />
u Мinistarstvu finansija. Тu је u pitanju izigravanje pravnih<br />
i poreskih uredaЬa, priJkrivanje dOih.Qdaka od oporezivanja<br />
itd. Za vojnu industrdju је znaeajno da pr:i:vuee vojne dostojanstvenike<br />
u upravne odbore akcionarskih druStava. Finansijska<br />
aristokratija se zivo interesuje za referente Drzavnog<br />
saveta i uopste za one cinovnike i faktore od kojih zavisi ubrzavanje<br />
Ш odugovlacenje zakonskih nacrta i za_konsko Ш administrativno<br />
forsiranje pitanja koja uticu na dobltak oligarhije.<br />
Medu gresima koji se· osvecuju nalazi se i ta pogreska sto<br />
Narodni .front nije pravovremeno ocistio drzavni aparat.<br />
·UiJrkos povezanosti sa drZavnim aparatom, finansijska oilgarhija,<br />
koju је proces razvitka stavio u objektivnu suprotnost<br />
sa nacijom, ne moze se vdse slиZiti bиrZoaskom demokratijom<br />
za dosledno sprovodenje svoje politike. Zato је i priЬegla ligama.<br />
Okupljanje izrazito fasistickog karaktera pojavilo se u<br />
Francuskoj prvi put 1924. godine. То је Ьiо odgovor na velike<br />
demonstracije prilikom prenosenja Jauresovih 8 ostataka iz<br />
.• ' Jean Leon Jaures (1859-1914), francuski socijalist eticko-refornustiCkog<br />
pravc;:a; znameniti novinar (osnivac lista L'Humanite), parlamentarni<br />
govorшk i istoricar. Napisao је Socijalisticku istoriju fтancuske тevol~ci~e<br />
~rva cetir~_toma) k~o prvo prikazivanje fr~ncuske revolucije sa<br />
soCIJ.~llstickog gledista. Godшe 1905. osnovao Socijalisticku ujedinjenu<br />
partiJu (SFIO). Vatreni pristalica pacifizma; 1914. uЬio ga је jedan nacionalisticki<br />
fanatik.
138 BORIS КIDRIC:, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Skupstine u Panteon. Oligarhija је<br />
tada finansirala protivradnicke<br />
borbene grupe, koje su, medutim, zbog opste situacije i<br />
snaznog radnickog protivudarca ubrzo propale.<br />
· Godin; 1931: Francuska је иSla, sa jednogodiSnjim. zakaS<br />
~jenjem koje је bilo posledica dovrsenih radoya na ~bnovi, u<br />
opitu ekonomsku krizu. Dvesta porodica је, razume se, htelo<br />
da sacuva profite i da prebaci terete krize na narodne slojeve.<br />
Izmediu ostaloga, de Wendel 9 i.drUgi finans1jeri tra.Zili sti u tu<br />
sVDhu pomoe od pukoViilika de la Rocquea 10 , poverili mu uiЬrzano<br />
organizovanje fasistickog pokreta i prиZili mu · znatnu<br />
novcanu pomoc. Izvanredno је zanimljivo videti kojom је prilikom<br />
francuski fasizam pokusao da se afirmiSe. Godine 1933.<br />
doslo је do poznatog finansijskog skandala ciji је <strong>centar</strong> Ьiо<br />
Stavisky 11 • Afera Stav:iS!ky otkrila је rщranatu korupciju, koja<br />
је posledica tesne povezanosti finansijske oligarhije i drzavnog<br />
aparata. Ogor:cenje francuskog naroda Z!Ьog parlamentarnih izl·oda<br />
pokusala је· tada ta ista finansijska aristokratija, koja је<br />
degeneraciju prouzrokovala i gajila, iskoristiti za napad na<br />
francusku demokratiju.<br />
Francuskim ligama se jula 1936. pridruZila Doriotova 12<br />
stranka, koju izdrZava inostranstvo i domaea oligarhija sa Comite<br />
des For.ges i de Wendelom na celu.<br />
Realna snaga francuskog fasizma sastoji se danas u oruzanim<br />
odredim.a, u potpori finansijske oligarhije, u vezama sa<br />
armijom, u uceSCи njegovm pristalica u drZзvnom aparatu i<br />
pre svega - u pomoci iz inostranstva. Kako daleko seze ino-<br />
9<br />
Henri de Wendel (1874-1949), clan poznate francиske ppr{)dice,<br />
poslanik i senator; pre drugog svetskog rata predsednik Francиske<br />
banke.<br />
10<br />
Fr~щ;ois de Ia Rocqиe (1885-1946), francиski oficir; od 1931.<br />
predsednik desnicarske nacionalisticke organizacije Ьivsih boraca Croix<br />
de fеи; igrao је izvesnи ulogu и desnicarskim demonstracijama и febrиaru<br />
1934. godine. Aktivan и politici i posle raspиStanja desnicarskih<br />
saveza 1936. Godine 1940. podrzao је m!Ш'§ala Petaina, ali је odblo saradnjи<br />
sa Nemcima, zbog cega је Ьiо interniran.<br />
11<br />
Alexandre Stavisky (1886----'-1934), francuski finansijer ruskog porekla.<br />
Izazvao veliku finansijsku aferu 1933. godine. Pred hapsenje ~<br />
vrsio samoиbistvo, sto је politicka desnica iskoristila za napad na levlcarsku<br />
Chantempsovu vladи.<br />
u Jaqиes Doriot (1898-1945), и mladosti vod francиske komunisticke<br />
omladine· od 1931. predsednik opstine Saint-:-Denlsa; 1934. iiiici<br />
Jator povezivan'ja Narodnog fronta sa socijalistiina, posle cega је iskljиcen<br />
iz KPF. Godine 1936. osnovao Narodnи partijи Francuske inspirisanи<br />
fasizmom.<br />
ВОRВА FRANCUSKOG NARODA 139<br />
strana pomoc i sta se ocekuje zauzvrat, prilicno jasno је prosle<br />
godine pokazala otvorena kagularska zavera 13 •<br />
Finansijska aristokratija је s obzirom na svoju ekonomsku,<br />
socijalnu, unutra8njopoliticku i spoljnopoliticku ulogu danas<br />
strano telo u francuskom narodu. Vec njena monopolisticka<br />
strana objektivno ju је iskljucila iz interesa koje ima pretezna<br />
vecina Francuza. Osim toga, ona vrsi i sabotazu u francuskoj<br />
od!brani i u op8toj nacionalnoj proШvodnji, ра izvozi<br />
francuski kapital u inostranstvo. UnutrasnjQPo1iticki, ona mrzi<br />
tradicionalnu francusku dernokratiju. Spoljnopoliticki, ona zeli<br />
Francuskoj poraz. Тај razlog је u datoj situaciji Ьitan. · .<br />
Danas. nije naodmet setiti se situacije u kojoj је Francuska<br />
Ьila 1792. i 1793. godine. Ta'da ј е domaea reakci]a i7Jdala<br />
otaiШJЬinu, ucestvovala -u ratu na strani drugi-h drZзva, а ):tod<br />
kuee prLpremala poraz ... Francuski naro:d је izdrnao, jer је<br />
Ьiо ј edinstven.<br />
Objektivni odnos izrnedu dvesta porodica i francuske nacije<br />
је istorijski determinisani plus za zivotnu snagu Narodnog<br />
fronta, koji ima, uprkos jakirn potresima i cak kratkotrajnim<br />
~poljnim oslaЬljenjima, ne samo svu perspektivu nego i duboku<br />
nacionalnu dШnost.<br />
А sadasnju ofanzivu Narodni front izdrzace utoliko lakSe<br />
ulroliko francusko radniStvo tesnje ZIЬije svoje redove. Iskustvo<br />
francuskog Narodnog fronta uCi da је njegova staJЬilnost utoli.ko<br />
veca ukoliko је proletarijat jedinstveniji. Francusko radniStvo<br />
se danas priprerna za zajednicku akciju protiv novih poreza, za<br />
demokratsko poresko uredenje i. za reformu Senata. Druga vazna<br />
potreba koju diktira situacija jeste ozivljavanje lokalnih od<br />
Ьora Narodnog fronta. Тај zadatak је danas u Francuskoj predrnet<br />
zive diskusije.<br />
("Бој francoskega naroda"), Sabтana <strong>dela</strong>,<br />
I, Be(igrad 1959, str. 41-53.<br />
" Kagularskom zaverom nazvano је krijиmcarenje orиZja iz Italije<br />
и Francиsku; vinovnici zavere bi'li sи povezani sa francиskom krajnjom<br />
politickom desnicom. Pretpostavljalo se da је to оrШје Ьilo namenjeno<br />
za ЬоrЬи protiv vlade Narodnog fronta.
140 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
RAZVOJ RATA I PROBLEМ NEUTRALNOSTI*<br />
ldilienom zatiSjи na ~adnom frontu dosao је kl'aj. Ev,<br />
ropski rat је u pet holandSkih dana 1 jasno pokazao svoje dosledno,<br />
neumoljivo lice. Dve dZinovske armije, opremljene razvijenom<br />
modernom tehnikom, sudarile su · se na tlu obradenom<br />
betonom, celikom i eksplozivom. Na popristu smrti zaposlena<br />
sи cetiri miliona ljиdi. Izvestaji govore о najstrasnijim<br />
bltkama svih vremena. Nebom sи zaparale munje svetskog<br />
konflikta.<br />
Pre nego sto је росео veliki obracиn, sukob evropskih velikih<br />
sila је zahvatio cetiri neиtralne zemlje. Nad glavom drugih<br />
slabih naroda visi Damoklov mac. Kako saёuvati neutral-<br />
7Юst - postalo је za male drzave zivotno pitanje.<br />
Odgovor na ovo [pitanje ne moze nikako d.a se nade u skromnom<br />
dZepи tradicionalne malogradanske besperspektivnosti, koja<br />
је kod nas Slovenaca narocito izrazita. Mi moramo Ьiti na.;.<br />
Cisto sa time da ovakvo ili onakvo raspolozenje Ш neraspolozenje<br />
samo ро sebl Ьаs niSta ne reВava, ali moze vrlo lako da<br />
odvede u pogresno presиdivanje pol00aja i. metoda.<br />
i:>anas је pre svega potreban stvaran sud о znacaju, dinamici,<br />
pravcu i medusobnoj vezi sadasnjeg evropskog rata. -Samo<br />
tako moze mali narod naci svoj риt i osloniti svoj mir i svojи<br />
neиtralnost na realne i cvrste cinioce.<br />
Trebalo је gotovo · devet meseci da se vihor zgиsne onde<br />
gde se njegovo obostrano poreklo najtesnje dodiruje. Za devet<br />
meseci taj vihor је tri puta promenio strategijsku i taktickи<br />
pozadinи.<br />
Po1jska иvertira n1kla је na prelomи izmedи dramatieno<br />
zapletenog predratnog i akciono viSe ili manje raspletenog ratnog<br />
zblvanja u Evropi. Nји sи jos karakterisale posledice preko<br />
noci slomljene, а dиgogodisnjim nastojanjin1a zapadnih finansijskih<br />
krиgova иcvrscivane nade da се sukob, koji је pri siste-<br />
* Clanak. је objavljen, pod pseudonimom А. Javor, u casopisu<br />
Sodobnost, VIII, 6/1940, str. 271-275.<br />
1<br />
Nemci su okupirali Holandiju od 10. do 15. maja 1940. godine.<br />
RAZVOJ RATA 1 PROBI.Eм NEUТRALNOSTI 141<br />
matskom rusenju i .unutrasnjoj nedoslednosti razvoja francuskog<br />
Narodnog fronta postajao istorijski neizbezan, izmaci komplikovanoj<br />
medu.iщperijaldstickoj logici, preCi na :iskljuCivo<br />
klasne motive i kulminisati и ideoloskom ratи na lstO'ku. Poljski<br />
finale је dokazao da је ta nada bila zasnovana na pogresnom<br />
racunu. DvadesetogodiSnja, Сав otvorena cas prikrivena, ali и<br />
vek latentna borba izmedti tradicion~lnog zapadnog- protagonista<br />
Starog sveta 2 i Istoka 3 ovog puta zavrsila s~ tako sto је Stari<br />
svet izvukao kraci kraj. А to ти se dogodilo bas zato sto је<br />
ra:cunao isklj-иCivo sa klasnom fиnkcijom svoje aktivizirane srednjoevropske<br />
tvorevine, 4 koja је dodиSe sest godina bila njegova<br />
predstraZa, ali је ujedno delovala za jasno odredene vlastite<br />
drzavne i teritorijalne ciljeve i briZljivo odmeravala иdarnи<br />
snagu svojih [protivniika. Teorijski i :prakticno utemeljena istoena<br />
politika izvu.kla је iz tog karakteristicnog preplitanja medиdrzavnih<br />
i klasnih antagonizama na kraju predratne evropske<br />
drame znacajan uspeh. Izrazito је oslabila pozicije suprotnog<br />
tabora, uzetog и celini. SestogodiSnja predstraZa starog j;юret~a<br />
na spoljnom frontu za dиZe vreme је sklonila svoju ratnu klasnu<br />
zastavu i vratila је onima koji sи је stavili и njene иdarne<br />
ruke. U skladu sa tom osnovnom Cinjenicom, Сiј·и се dalekoseznost<br />
moci da oceni tek kasnija istorija, Istok је na samom<br />
pocetku evropskog sukoba ucvrstio svoje strategijske pozicije<br />
i na taj nacin materijalno obezbedio neиtralnost seЬi i onoj<br />
grupi manjih evropskih drzava koje Ьиdи spremne da иdu и<br />
krиg njegovog spoljnopolitiCkog savezniStva.<br />
Nakon . poljske иvertire, koju је na Zapadи pratila samo<br />
mo.Ьilizacija bez neposrednih vojnickih dejstava, morali sи nemaCki<br />
i zapadni tabor da se pobrinu za osnove svoje bиduce<br />
strategije i taktike pri izrazito izmenjenom odnosи evropskih ·<br />
snaga. Nasli su se na tradicionalnom popriStu medиdrZavne<br />
sиprotnosti, bez stvarne razlike и dnistvenom sistemu, ali и<br />
okolnostima koje su za dиZe vreme pomerile drzavno izrazeni<br />
udarni <strong>centar</strong> Starog sveta iz Srednje Evrope na Zapad.<br />
Interes nemackog tabora zahtevao је posle uspeha u Poljskoj<br />
ofanzivu mira koja Ьi treЬalo v:iSe ili manje riskantan govor<br />
orиZja dэ, zameni isprobanom taktikom postepenog zauzimanja<br />
pozicija. Uspeh ofanzive mira imao Ьi za posledicu to<br />
da danas ne Ьi doslo do miliomkog pokolja. Da li Ьi sklopljeni<br />
mir omogucio nemaCkom taboru i dalje da zauzima pozicije ро<br />
2<br />
Misli se па zapadne gradanskodemokratske drzave - Veliku<br />
Britaniju i Francusku.<br />
3<br />
Misli se па Sovjetgki Savez.<br />
' Misli se па nacisticku Nemacku.
142 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
st;:t.rom isprobanom metodu, to је, razume se, drugo pitanje,<br />
zavisno od mnogih, narocito socijalnih komponenata.<br />
Zapadnom taboru su :hjegovi interesi diktirali da odblje<br />
ofanzivu mira i da vodi rat. Razvitak evropske oluje doziveo<br />
је svoj· zanimljivi dijalekticki skok. Dok su za zapadne sile pre<br />
rata Ьili karakteriSticni njihovi ustupci, koji n:isu eak ni nikli<br />
iz neposredne alternative rata, za vreme rata postala је za njih<br />
karakteristiena nepopus:bl.jivost, ikoja је moguean mir .u datim<br />
okolnostima nacelno odbila. Osnovni razlog takve promene је<br />
svakako u tome sto · se dugogodisnji klasni racun slomio na<br />
medudrZгvnom antagonШnu d. sto su daljnje mtve rza zapadne<br />
finansijske krugove ~.Ыlе svaki realni ·klasni smisao. Ali k.ada<br />
se stvarnost ovako oblikovala, mogla se dosleclпo osloboditi teznja<br />
zapadnog tabora da ispravi ono sto је smiSljenim popu8tanjem<br />
izgublo u poslednjoj deceniji, to jest da izvrsi novu podelu<br />
sYeta jos nedvosmislenije nego sto је izvedena versajska.<br />
Sasvim је jasno da dugo vremena ni jednom ni drugom<br />
od dva zaracena ·tabora nije naroeito lezao na srcu odlucan<br />
sukob na utvrdenim linijama. Zapadne sile Ьi svakako najlakSe<br />
i s.a najmanjim vlastitim Zгtv.am.a postigle svoj cilj d.a im је<br />
uspelo sprovesti Ьlokadu bez Stre ofanzive na saщom Zapadnom<br />
frontu. Ali takva strat~gija i taktika u sustini vec sadrze<br />
logicku, veoma ostru tendenciju da se rat prosiri na ona neutralna<br />
podrucja koja pr.edstavljaju rupe u Ьlokadi. Zapadni<br />
tabor imao је pщpagandnu, h:ipokritski oЬelezenu prednost<br />
sto је njegov nemacki protivnik, zbog svog zatvorenog_ polozaja, '<br />
Ьiо primoran na otvoren formalni poeetak. Ali ova prednost<br />
pretvorila se u vojnickom pogledu u svoju suprotnost. Nordijski<br />
rat је konkretan i ocigledan :iZraz strategije i taktike koja<br />
је ispunila mesece izmedu poljske uvertire i sadasnjeg frontalnog<br />
sukoba. Stidljiva koprena skromne, ali u svakom slucaju<br />
neuspele ponude mira samo је otkrila ono sto је htela da sakrije.<br />
Ona је ро !ogici vojniCkih i osvajaCkih poslova zapalila<br />
nordijsku vatru. .<br />
Nesumnjivo је da zapadne velike sile Ьlokadom nisu postigle<br />
ocekivani uspeh. Uprkos osetnim gublcima, trenutni vojnicki<br />
pobednik Ьiо је njihov nemacki protivnik. Ali istina је i<br />
to da su nem.acki .uspes.i postali opasni za same N emce. Bilo<br />
Ьi vrlo lakoumno kada iЬismo mislili da se nordijski neuspeh ima<br />
pripisati samo nespremnosti Engleske i Francuske i smatrati<br />
s.amo neus:pehom. U englesko-francuskom noridijskom povlaeenju<br />
krio se dobar deo trenutne taktike, koja је bila sашо komponenta<br />
celokupne strategije Ьlokade. Jer prilieno lako se moze<br />
videti da :ы Nemciiiila pretiila veoma opasna dekoncentracija.<br />
вjihovih snaga ako Ьi se nordijski primer ponovio na nekom<br />
RAZVOJ RATA 1 PROBLEМ NE~RALNOSTI 143<br />
drugom frontu osim na Zapadu. А u tome је i kljuc za razumevanje<br />
odluke nemackog tabora da izvede brzi udar na Zapad<br />
i otpocne trecu fazu u ra~oju rata.<br />
Naivni posmatrac mogao Ьi pomisliti da је opasnost za preostale<br />
neutralne drzave prosla. Ali takvo miSljenje moglo Ьi<br />
da bude vrlo tragican racun bez krcmara. ·<br />
Prvo i prvo, politici Ьlokade jos nije dosao kraj. Nju trenutno<br />
slabl zauzetost njenih nosilaca na domacem ratiStu. -<br />
Ali aiko se mo·Ьilni Zapadni front pretvori u stacionarni, str.ategija<br />
Ьlokade се u izmenjenim uslovima ponovo uzeti maha.<br />
I u slueaju dalekoseZn:ih nema.Ckih prodora ona се s.acuvati, р.а<br />
ёаk i povecati svoj znaeaj za zapadne sile. Вlokada se, naime,<br />
zasniva na neiscrpnim ekonomskim i kolonijalnim rezervama<br />
zapadnog tabora. Ako Ьi se rat zbog odlucujucih nemackih uspeha<br />
preneo na vanevropski teren, onda Ьi politika Ьlokade<br />
ostala dиZe vreme uopste jedino sredstvo ratovanja nemackih<br />
protivnika. Вlokada Ьi dovela do pokusaja provaljivanja na<br />
preostale neutralne teritorije; Polazna tacka postala Ьi saveznicka<br />
istocna armija.<br />
Drugo, цporedo sa ozbiljnim ra~vitkoQШ., ewopskog rata sve<br />
vecu vrednoэt tdob:Щaee klasiOni zakon iщpevijalistiOkog konilikta,<br />
koji ро sv!im svojim r~ojnim. tendencijama. teZi da postane<br />
sve~.<br />
Тrесе, za takvu imperijalisticku evropsku silu koja је dosad<br />
ostaШ van sukoЬa moguC:no d е lovlj enj е u mutnome, Ci.ja<br />
zrtva moze da bude naroclto Balkan.<br />
Postoji li, dakle, uopste jos · ikakva realna mogucnost da<br />
manje neutralne drzave izbegnu konflikt<br />
Da se sadasnji rat odvija u istim uslovima u kojima se<br />
odvijao prosli, gotovo Ьi se moralo odgovoriti: ne postoji. А<br />
time smo pogodili u sustinu proЬlema, koju smo dotakli vec na<br />
s.amom pocetШu. Naime, d.anas ne postoje viSe samo dva zaracena<br />
taЬora s.a jasno odredenim ;drZaVillim i teri'tor~j.alnim ciljevima.<br />
lsto tako ne postoje vise takve neutraL'"le velike sile koje<br />
sutra ili prekosutra mogu da se odluce za konflikt i koje njiћovi<br />
motivi neposredno gone da ucestvuju u svetskom sukobu.<br />
Ко situaciju analizira razumom, taj се priznati da ј.е Istok<br />
danas tтeci faktor, koji s obzirom na svoje osnove i ciljeve<br />
nece da se upu8ta u imperijalistiCki rat aktivno ucestvujuci<br />
na ibllo Cijoj strani. BuduCi da istoбnom IPO.druCju !PГipada ~edna<br />
sestina Zernaljske kugle i .pOOto је Istok odmah u pocetlro<br />
evropske oluje ucvrstio svoj strategiaski polomj, jasno је i to<br />
da on ima dovoljno snage da sacuva svoju neutra·lnost i .zastiti<br />
svoj е saveznike.
144 RAZVOJ RATA 1 PROBLEM NEUТRALNOSTI<br />
ОТАС BORISA КIDRICA DR FRANCE<br />
КIDRIC.<br />
Jugoslovenski odnosi prema Istoku doziveli su preokre~<br />
koji је u svetu izazvao prilicno iznenade.nje, jer mu је trebalo<br />
dvadeset godina da se realizuje. Da1jii11ji r:azviltak ovog pokreta.<br />
· nesumnjivo zavisi. od mnogih skrivenih i' vidljivih faktora, аЦ<br />
njega moze ipak determinisati samo aktivnost naroda u n·asoj<br />
neutralnoj politici. Da је takva aktivnost izvanredno potrebna,<br />
d~kazuju i one ideje koje nisu ostale samo pasivne i koje imaju<br />
i svoju tacno odredenu socijalnu podlogu.<br />
Jugoslavija i slovena&i narod iPreZi.vЊjujru svoje kriticiie<br />
momente. Каkо cem.o Ш pтeziveti, zaVisi samo od daljnjeg r.м:..:.<br />
vitka u nasem preolkretu.<br />
("Vojni razvo] ш proЬlem nevtralnosti"),<br />
Sabтana clela, I, Beograd 1959, str. 54-58.<br />
МАЈКА BORISA КIDRICA JELICA КIDRIC.<br />
' Мisli se na uspostavljanje diplomatskih odnosa izmed:u Кraljevine<br />
Jugoslavije i Sovjetskog Saveza u proleee 1940. godine.
'· .<br />
. PRVA SACUV ANA FOТOGRAFIJA BORISA<br />
КIDRICA.<br />
КUСА NA КNEZCU KOD ROGASКE SLAТINE, 'u КОЈОЈ ЈЕ BORIS КIDRIC ZIVEO КАО DЕТЕ. DANAS .<br />
ЈЕ U ТОЈ КUCi SPOМEN МUZEJ DR FRANCETA I BORISA КIDRICA. .<br />
·BORIS КIDRIC SA VINКOM ZURМANOМ,<br />
МЕСЕNОМ I PRIJAТELJEM DR FRANCE<br />
TAКIDRICA.
KUCA U ZARNIКOVOJ ULICI, NA POLJANAМA U LJUВLJANI, GDE ЈЕ STANOVALA PORODICA DR<br />
FRANCETA KIDRICA.
BOIOS КШЮС (SEDI, U BELOJ KO~ULJI - RUВASКI) SNIМLJEN U LETO 1929. I ROGASKOJ<br />
SLAТINI SA GRUPOM BLISКIН DRUGOVA, SA КОЛМА ЈЕ BIO DAN RANIJE NA IZLEТU NA<br />
DОNАСк!м GORAМA. IZA BOIOSA КШЮСА ЈЕ DANAS PENZIONISANI UC!тELJ ЈАNКО ZURМAN.<br />
BOIOS КШЮС КАО SREDNJO~KOLAC.
Zaplгnllt<br />
aestaoljen dne В.Ј1..1929.<br />
ZStfri6 Воr&в utn Franoa ~n Jertoe rojone кrи =<br />
.:JtU rojen 10.4 .. 1912 пи Dипо.Ји prtвtojon D LJuЬljano<br />
вtonujorJ Zrtnslrega otмta .:t.".o LJиЫjant od leta Ј9;.!о<br />
sar:шJrt,dtJalr YI.EI raжreda druiJe tlr.::'uone gtr:rnaжtje,жna<br />
ut~att tn J!f:Юtt,gooort вlooens1ro.net1d1ro,вrbohro.tn<br />
franooвJro, otuolro ot tlre ровtаое, ooainega obrasa,lrOl:ltanje<br />
oth nажаЈ Ce..santh las,of.!t в&ое,је btl dne .ll.l.9~9<br />
оЬ J(J.JU urt D ;;tsarttt II .dr .aone gtr.znaжtje aretoouiJ tn<br />
predoedcn rr..: poltot}вlro raorю teljstrю od poltotjo.J1reџo<br />
d.tclrttoa tn Tвger IDLZnu. t11 Tubcrntlr .. lu}жtja radt<br />
huJ,.po ~l.l.жak.o<br />
z.z.oJ.J.<br />
жu;.;o.Ur;;.<br />
Zagoour:<br />
Prtжnar.J,da aen od leta 194..'8 :ravetlro:ш,6la'J<br />
Prtжnaa,da sc~ oatoptl о aor1Jo uata11o11t.t11e<br />
konиnt.;ttCne ala.1tnн~в oeltoe о ..:osta1J 11 .I'DC. о ж Lult1r<br />
,.ntotJo.., looartJt:1ktm dcluooem о ..iUturnu:Jtt.J•rtжnuoaro., dc<br />
.:sea .ut жаtо tlegalno tleJooanjc na.Jcl tљ: • .IDilll•tn cla<br />
.;en olJdr;ZuJ ж tцenooanoa Lul&lr .• ntontщ о~ seutankoo.<br />
tn da ас:::. па ::aJ11jeL1 ~e
м IZA .v с ЕL.н:. r<br />
-,<br />
l~ Тћ'ВLЕ ])~Н~ Llt··C~.llUL Е<br />
_'::'_ ce;-t,
BORIS КIDRiё SA РRIЈАТЕLЛМА NA IZLEТU NA POHORJU U LETO 1931. GODINE. SASVIМ DESNO,<br />
PORED BORISA КIDRiёA ЈЕ ZDENКA ARNlё, КASNLJE NJEGOVA SUPRUGA.<br />
BORIS КIDRiё SNIМLJEN U LETO 1931. GODINE U ROGASKOJ SLAТINI
~:::::._-;::-. -.-.. -, ..•-....-...-.-<br />
BORIS КIDRIC SA<br />
SUPRUGOM ZDENКOM I<br />
KCERКICOM JURKOM U<br />
LETO 1939. U SVOM<br />
STANU U PARIZU.
•.<br />
BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941. 145<br />
;·", ....<br />
POSLE SLOМA ]'RANCUSKOG IМPERIJALIZМA*<br />
1<br />
i.<br />
-<br />
Drugi rat evropskih velikih sila za novu podelu sveta i za<br />
vlast nad Evropom i kolonijama doveo је dosad do pr;vog dalekoseznog<br />
preokreta: do sloma francuskog imperijalizma.<br />
Njegovo rasulo u vojniCkom i spoljnopolitickom pogledu .<br />
је tako temeljito da је za preteznu vecinu njegovih nosilaca ј<br />
subjektivno splasnula nada u nastavljanje rata na strani Engleske.<br />
Ako је odmah posle vojnickog poraza, nanesenog na<br />
teritoriji francuske metropole, volja za ratom nekih njenih<br />
kolonijalnih predstavnika jos pokuSavala doci do izraZaja, takvo<br />
nastf;ojanjie se, prilikom zvani.Cinog JPObednikovog diktata kod<br />
prilagodljivog, а ujedno za unu.trasnji druStveni pored.ak zabrinutog<br />
pravca, ipak zaljuljao i najzad paralisalo .<br />
. Tako se teziSte u odnosu evropskih snaga Ьitno pomerilo.<br />
Porazom francus:kog imperijaЊ'JI'na znatno 1е oslafЬio i njegov<br />
mentor i relativni eksploatator ---:- engleski imperijalizam. Osovina<br />
Berlin---JWn postala је gospo.dar siltuacije u Za,padnoj<br />
Evropi.<br />
Takva nova konstelacija u Evropi izazvala је ostar zaokret<br />
. u trenutnim posledicama evropskog rata: dok је zapadni imperijalizam<br />
росео rat zato da Ьi u jos gorem vidu ponovio pri<br />
IIrirje i miт юd IPre dvadeset godina, sa.& је - slomom<br />
Francuske ·- njegova francuska komponenta dozivela bas tak<br />
\711 sudbinu kakvu је spremala svom protivniku.<br />
Istorijski dogadaji se dodиSe ne ponavljaju simplicisticki,<br />
ali se ponekad ponove u zaostrenoj formi ...<br />
Istorijski vagon ponovo је stajao na istorijskim tracnicama.<br />
A1ii SIU ga d.Џenuilii: u d!rnlgam pravou. Madal ·Fioch 1 ј·е tog purta<br />
ostao napolju, na kamenom IPOStolju, kao ruspomena na proslost.<br />
U vagO!Ilu su uslove diktirali drugi, marSalovi blvsi i sa-<br />
* Clanak је objavljen, pod pseudonimom А. Javor, u l!asopisu<br />
SodoЬnost, VIП, 7-8/1940, str. 367-371.<br />
1<br />
Ferdinand Foch (1851-1929), francuski marsal; u prvom svetskom<br />
ratu komandant francuske vojske, zaslШan za pobedu na ·. Marni. Od<br />
maja 1917. sef francuskog ·GeneraiSta·ba. Pred njim su 11. novembra<br />
1918. u vagonu u Kompjenju nemal!ki izaslanici potpisali primirje.<br />
BORIS КIDRIC, SNIМLJEN U JESEN 1940. U VREМENU КАDА ЈЕ NA РЕТОЈ ZEМALJSKOJ KON<br />
FERENCIJI IZAВRAN ZA CLANA СККРЈ.<br />
10 <strong>Boris</strong> Кidria. I
146 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
daSnji protivnici. IspoljШ su prema mar~u i :njego~ ~dejama<br />
p1jetet, potpuniji ~ du:bЏi.iD;ego stro iЬ1 ~О~ао ida UCШl sam<br />
Foch, mada је i an 1Ью rveliki 1 za pobednick:i posao sposoЬan<br />
. ~ovek.<br />
F~ch ~е idanas Qremen, ali foS.~ ј: ~ova о~:тео, ~о<br />
шu је istorija posle dvadeset godina sz:пslila. drukc1]U v ~ormu.<br />
Njegov oЬlik od pre dvadeset· godina pr1pada proslosti,. ~<br />
njegova sadrzina liSena је. pos!ednj~ o~~ataka skrupuloznostl.<br />
Usred Evrope pojavio se kriStaliZovaш foslZam.<br />
u razvitku ima dijalektike . . . Stari fosizam negirale su<br />
koncesije ikojima su davaJ.:i pravac antmovjetski klasni, u su~tini<br />
tipieno fo8ovsk:i motivi. Каdа је fosizam 'h~~ p~ovo da nikne<br />
~ procvate, kada d е hteo da se popne na VJ:Sil n1vo, ne~~o mu<br />
је daha. Njegova negaoija uspela је<br />
na svo]evrstan nасш: ~о:<br />
rao је .da doЬije novog nosioca sa druge str.ane geogr.afsk:i 1<br />
is'torijski poznate reke.<br />
А posledice snose narodi, C.as jedni eas drugi. Narodi IIlikad<br />
nisu krivi za <strong>dela</strong> svojih imperijalistiCkih gospodara, а pogodeni<br />
su uvek ocajno tes~ t:retima ako se nj~ova eleme~tarna<br />
snaga pravovremeno 1 efikasno ne oslobod1 na unutrasnjem<br />
frontu.<br />
Ali istorijsko poredenje namece se i na drugom osnovnom<br />
popriStu savremenog istorijskog zЬivanja.<br />
God:ine 1918. 1Ьiо .је zaikljucen brestl:Ltovski mir. On . ~е<br />
omoguCio Qpstanak prve pobednic.k.~ scijalist~cke. r~volUCl]e<br />
na svetu. Sto se tice proЬlema rata 1 m1ra, on ]е Ью IZraz ро~<br />
litike mira nove vlasti. Ро svojoj strategijskoj sиStini, za boljsevike<br />
i sovjete znacio је doЬijanje u vremenu, :e.rikupljanje<br />
snaga ocuvanje poverenja seljaka i iskoriscavanje meduimperijalш'tickih<br />
suprotnosti "in~ektnih .rezervi" - kako su dva<br />
ideologa nazvala te suprotnosti.<br />
1stakm!u1:i. nemaklki gen~a!I LuJde:ndartf:f је ~је b~litovski<br />
mir ocenio kao kardinalnu klasnu gresku nemackih<br />
finansijskih magnata, generaliteta i cara.<br />
Mada је Ludendorff sa svog stanoviSta Ьiо u pravu, on је<br />
zaboravio da su meduimperijalisticke suprotnosti oslobodene na<br />
Zaipa:du gurale Nemaeku u iЬresilitov~ ~ i da vje, ;pr~a<br />
tome, taj mir predstavljao neku vrstu i!Ston~sk:. ~uzn~ti ko]U<br />
је sovjetska strategija morala pravovremeno uoc1t1 ako ]е htela<br />
2 Erich Ludendorff (1865-1937), nemacki general, nacelnik nemackog<br />
Generalstaba; u prvom svetskom ratu rukovodio nemackom r~~om<br />
privredom. Posle rata sirio nacionalisticku legendu о "u_darcu ~ozem <br />
Ieda". u minhenskom pucu 8. novembra 1923. Ьiо na Шtlerovo] stram.<br />
Zagovornik "totalnog rata".<br />
POSLE SLOМA FRANCUSKOG OOERIJALIL'\IA 147<br />
da postigne svoj cilj. Osim toga, iz Ludendorffove konstatacije<br />
se ne vidi ·da је brest7Лtovski mir, uprkos! ·S1:J.oj svojoj kor:isrnxJs.ti<br />
i ·apsolutnoj potreЬi za same sovjete, zadao teSke rane sovjetskoj<br />
teтitoriji .<br />
Posle dvadeset jedne godine istorija је Sovjetsk:i Savez<br />
ponovo stavila pred cinjenicu imperijalistickog · rata. Sovjetski<br />
Savez је od samog pocetka odredio svoje antiimperijalisticke<br />
pozicije. Osim toga, istorijski razvitak је јаёао posledice koje<br />
proizlaze iz meduimperijalistiCiki!h suprotnosti u vreme kada postoji<br />
drиStvena i drzavna negacija · imperijalizma. Ako se 1918,<br />
to jest posle cetiri godine ratnog pшtosenja i posle godinu dana<br />
svog plamJ,e:np,, ~ocijalisticka revoluci~ odтZQ;la uz teтitoтijalne<br />
ustupke, to su 1939. i 1940. godine, to jest na samom<br />
pocetku dтugog imperijalistickog таtа, Sovjetski Savez i njegov<br />
poтedak znacajno povecali svoj opseg i svoj uticaj. · Negacija<br />
negacije је svakako jos potpunija afirmacija ...<br />
Svaki imperijalisticki rat rada klice svoje totalne negacije.<br />
U Starom svetu nema danas drzave u kojoj se brzim tempom,<br />
ponekad preko noci, ne Ьi mogli osloboditi elementi burnog<br />
drustvenog zЬivanja.<br />
Prirodni је zakon da se suprotnosti kristalizuju. Kako i u<br />
kojoj foтmi се one doblti svoj izraz, danas је jos relativno<br />
nejasno, ali је potpuno jasno da narodima - onim narodima<br />
koje је Ivan Cankar video u sasvim oЬicnoj sobl, dok је njihove<br />
suve grane ugledao u onoj najlepsoj -· nece Ьiti tesko da<br />
odlucuju. Odlucivanje се Ьiti alternativno. Ponegde је ono vec<br />
takvo.<br />
Rec је о coveku i njegovoj buducnosti.<br />
Ako se sliUSi sila k.akva је Ьila Francuska, covek koji misli<br />
pita za uzroke. Uzroci ga narocito zanimaju ako s~ takva sila<br />
raspala vrlo brzo.<br />
О tim se uzrocima kod nas nije pisalo malo, bar sto se<br />
tice kvantitativne strane. Ali је kvalitativna analiza bila siroшasna,<br />
opsednuta poznatim zlim duhom.<br />
Sto se tice socijalno-politickih uzroka francuskog debakla,<br />
najgrlatiji su bili oni tumaci koji su prestampaYali slШbeno<br />
obrazlozerije najnovije zvanicne Francuske. То , obrazlozenje<br />
glasi ulm-a1Jko: kriv је Narodni fтont. Nelro је medu slovenackim<br />
prOfesionalnim ,perima proпaSao i licno odgovornog eoveka:<br />
sav teret svaiJio је na Pierтea Cota 3 , а tom prili.kom okirznuo se i<br />
о Sodobnost.<br />
3<br />
Pierre Cot (1895-197·1), francuski politiear - hiscanski socijalist;<br />
od 1928. poslanik Radikalne stranke i vise puta ministar. Posle kapitulacije<br />
Francuske emigrirao. u SAD; 1943. Ьiо clan Konsultativne skupstine<br />
u Alziru.
148 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Obozavaoci sedog marsala" imaju pravo u jednoj, ali<br />
sam.;; u ~ednoj taC.ld, ka.da ·govore о uzrocima francuskog rasula:<br />
treba zaista poceti od Naтodnog fтonta. .<br />
. Istina је, nesumnjivo, tda se za vreme Narod.n~g fronta 1 ~<br />
francuskoj proizvodnji za od!branu kao u c~lOiJ ь;ancusko~<br />
privredi vrsila- sabotaZa. A1i nju nije, vrsio fran~~ki Naro~1<br />
front, nego f;rancuski finansijSiki ka.pi~l. Za t~daSn]iU sabotaш<br />
treba traZiti motive kod dvesta porod1ca. Goilie 1938 .. one ~u.!<br />
na primer izvezle 80 milijardi franaka kap1tala: All to ]bS<br />
rrije bilo s~e! Bas onaj nesrecrri Pierre Cot, koji_je dan~~ toboze<br />
kriv za sve, otkrio ое, imledu ostaloga~:cta su p:edsta~Cl d~esta<br />
porodica . postupali kao svesne stetocme u mdustrl]l avюna.<br />
Itd. itd. .<br />
Zasto se dvesta porodica za vreme Naro~og f:nta sl~ilo<br />
takvom taktikom Zasto је tada francuska.. _fmansl]ska ol1g~rblja<br />
rusila osnove franaus:kog ratnog poten~]~a kada·su god~n~<br />
. clana ka.srrije njenom imperijalizmu ipak ЬЉ krvavo potrebni<br />
svi atriЬuti francuskog militarizma<br />
Odgovor na ovo pitanje morace da udari о du:bdku protivrecnost<br />
savremenog druStveiiOg i · po:Jitiбkog zЬivanja u starom,<br />
svakako trulom svetu.<br />
Engleska i francuska. finansijska oligarhija imale su - to<br />
im treba priznati - plan sirokih poteza. Svo~ konkurenta na<br />
popristu medudrZavndh suprotnosti one s~ o~likovale. ~ао pз;:otivsovjetsku<br />
predstraZU. A1i sudbonosno ]е Ь~о. ро n]ih to sto<br />
su morale, zbog objektivnih, od nj~ n~zaVISnih . zakona razvitka,<br />
stupiti u zacararri krug., Је; с~ ~е na_r~dn~ _:polt fra_ncuske<br />
demokratije оЬе6ао da се шpШlirti s-yo] ~~on]ski! Щt~<br />
uslovima odgovarajuci zadatak, francuska fmansi]ska llgarJ:I]a<br />
morala је subjektivno, svesno тusiti Francus~ da 1 po~t1gl~<br />
svoj klasrri, u zemlji protivnarod.ni, а spol]a prot1vs~v]ets~<br />
cilj. Pocela је davola isterivati Belzebubom. Zb~g svg IШ~_er:<br />
jalizma unapred је potpilila granu svom buducem IШperi]allskih<br />
saznanja.<br />
Ко zeli da ostane objektivan, а ujedno da bude i razborit,<br />
morace da nade krivicu i kod francuskog Narodriog front~.<br />
Tako се moci dopreti do VaZnih druStvenih i politiCkih istori]<br />
skih saznanja.<br />
Кrivica francuskog Narodnog fronta kao francuske dru:<br />
stvene pojave је tragicna krivica. Ona је vu.tome ~to francus~<br />
Narodrri front nije sledio svoju UllUtrasn]U log~~· .J-ego ]_е<br />
izguЬio zalet рЈ;е nego sto је mase doveo v~o. odlUCU]UCU: akclja,<br />
prilikom kojih · najdosledrrija klasa pocm]e da se pr1prema<br />
za "ddzanj1e sveta !Ш njegovilh s~a".<br />
1<br />
i<br />
'<br />
1<br />
_ј<br />
POSLE SLOМA FRANCUSKOG !МPERUALIZМA 149<br />
A1i ako је krivica francuskog Narodnog fronta kao aktivizacione<br />
forme francuskog narodnog pokreta tтagieoo, krivica<br />
razni!h Bluma i Blumu s:Ы.Onih "demokratsldh veliCina" је -<br />
t·ulgaтna. Njihova politika "nemesanja", njihovo razЬijanje<br />
radrrickog i nacionalnog jedinstv~, njihov otpor protiv akcije<br />
. naтoda - svi takvi i slicrri postupci omogucili su da је Francuska.<br />
u weme kada ј е .Ыlа dиZna da b'Лani narode i sеЬе i ka.da<br />
takva odbrana jos rrije pretila alternativom rata prodala Cehoslovacku,<br />
satrla Sparriju i najzad dozivela sporu smrt svoje<br />
vlastite, jedva zapocete regeneracije - francuskog Narodnog<br />
fronta. DijaJ.eЮtika razvoja dspoljila se i onda ika.da 1е bila u<br />
pitanju licna i politicka. evolucija gospode Вlumovog kova. Dok<br />
ih је za vreme Narodnog fronta karakterisala politika "nemesanja",<br />
za vreme imperijalisticke avanture francuske finansijske<br />
oligarblje karakterisao ih је imperijalisticki zanos. Sluga<br />
је sledio gospodara i оЬа puta mu pomogao da Francusku gurnu<br />
u nesrecu .<br />
Posle raspadanja Narodnog fronta oligarhija је ostala gospodar<br />
na unutrasnjem ratiStu. Zasto i kako је njen imperijalizam<br />
mogao sada da izade !i.z zacaranog kruga, poka.zali smo u<br />
proslom broju. Danas govorimo о uzrocima docnijeg sloma. Ali<br />
је pri tome :vaZ!Ilo 1da znamo sa kakv:im poslediGama .kretanja u<br />
zacaranom krugu је Francuska iSla u rat.<br />
. Bas zato sto је naтodna Francuska. imala: u Sovjetskom<br />
Savezu iskrenog prijatelja, morao је francuski .imperijalizam<br />
sa svom dosled.noscu gvozdene klasne logike takvo prijateljstvo-<br />
rusiti. Kobni teret svoje spoljne politilke on је pri tome<br />
natovario Fтancuskoj. Dok је Francuska. sa sovjetskom pomoci .<br />
mogla da se brarri i odbrarri, da pomogne narodima i spreci rat<br />
ne priЬegavajuci ustupcima, ona је u imperijalistiЩroj avanturi<br />
svojih finansijskih magnata dozivela napad protivnikovih divizija,<br />
а da suprotni .taЬor n:ije Ьiо angaZ
Ј<br />
..<br />
150 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941:<br />
Kod nas su tumacenja francuskog · sloma nastojala da<br />
otkriju suprotnost izmedu nesposobnosti viSe francuske komande<br />
i visokog morala francuskog vojnika. Sto se tice prve strane<br />
ove improvizovane suprotnosti, mozemo uglavnom da se slozimo.<br />
Ali izvestaji о visokom moralu nece Ьiti tacni, bar ne<br />
uopste uzevsi. Setimo se samo otpora republikanske Spa:nije!<br />
· Odnos snaga u Spaniji Ьiо је, nesumnjivo, jos divergentniji od<br />
francusko-nemaCkog, narocito u pogledu materijala. Ра ipak<br />
silno, dugotrajno republikansko junastvo se ne moze ni uporedilti<br />
sa ·slomom francuskili armija. Moral fuoancuskog voj.nika<br />
nije Ьiо v.isok, sa 'tim.e tr~a Ъiti naffislto. Njegov motLl nije ni<br />
mogao da Ъиdе visok. Jer francuski vojnik nije Ьiо viSe politicki<br />
toliko naivan da Ьi verovao frazama о "demokratskom"<br />
ratu. On је doZiveo Minhen, saznao za pomoe Cassadu 4 , Мiaji 5 i<br />
njihovim drugovima. U vreme ustupaka objasnjavali su mu<br />
jednu kapitulaciju · za drugom - slaboscu francuskog vojnog<br />
potencijala, а kada је objav:ljen rat NemaOkoj, udarili su u slavopojke<br />
saveznickoj vojnoj snazi. Istovremeno sa objavom<br />
.,demokratskog" rata uveli su otvorenu teroristicku diktaturu<br />
nad radnickom klasom i radnim narodom.<br />
Pokazalo se da је imperijalisticka Francuska bila nesposobna<br />
da razvije one elementarne, svemocne, tradicionalne<br />
francuske narodne energije koje Ьi oslobodila narodna Francuska<br />
pod narodnim rezimom da је bila u pitarnju odibr.ana njene<br />
narodne, istinski nacionalne dOIIIlovine.<br />
Ova pouka iz francuskog debakla mozda· је danas na mnogim<br />
mestima vrlo aktuelna.<br />
Tok "poslednjih trzaja" jos је nedovoljno poznat da Ьi se<br />
о njemu moglo promiSljeno pisati. Ali se namece pretpostavka<br />
о sumnjivim uslovima predaje Pariza. Mozda se oligarhija pribojavala<br />
da se pri narodnoj odbrani Pariza ne ponovi herojski<br />
cin Pariske komune<br />
Jz analize socijalno-politickih uzroka fraпcuskog poraza<br />
proizlazi vaZan socioloski zakljucak.<br />
Dvesta porodica Francuske za vreme Narodnog fronta saЬotiralo<br />
је francusku proizvodnju i izdavalo francuske interese iz<br />
4<br />
Cassado Lopez Sigismundo, pukovnik spanske republikanske vojske,<br />
komandant Madrida; 5. marta 1939. izveo је puc protiv republikanske<br />
vlade J·uana Negrina i formirao Narodno vece drzavne odbrane<br />
sa zadatkom da se sporazume sa Francom i zavrsi gradanski rat.<br />
5<br />
Joze Мiаја Menart (1878-1958), general spanske repuЬlikanske<br />
vojske, neko vreme u gradanskom mtu njen vrhovni komandant. Stalna<br />
meta komunistickih napada. Posle Cassa.dovog puca Ьiо predsednik Narodnog<br />
veea dciavne odbrane, koje је krajem marta 1939. kapituliralo<br />
pred Francom.<br />
POSLE SLOМA FRANCUSKOG !МPERIJ.ALIZМA 151<br />
kla:snih !ГaZloga: kada је nj!Lhov~ klaslna politзka u zemlji us,pela,<br />
а van granica zemlje se izjalovila, "porodice" su povele francuski<br />
narod u imperijalisticku avanturu koja је bila izrazito<br />
antinacionalna, iako se zakitila nacionalistickom frazom. Antinacionalni<br />
karakter imperijalisticke avanture, za koju snose<br />
odgovornost dvesta porodica i njihovi trabanti, danas krvavo<br />
plaea francuski narod. · .<br />
U socioloskom pogledu ove cinjenice znace sledece: burzoazija<br />
је postala nesposobna da upravlja sudbinom nacije· imperijail.ist:iaki<br />
naciO:nalizam polkazao se kao antinacionalan ·' эudbina<br />
naroda nalazi se u rukama bиrZoaskog antipoda sa~emenog<br />
drustva. ·<br />
Da li ovom tvrdenju koje proistice iz francuskog iskustva,<br />
а ~ suprotnom, pozitivnom smislu iz istocnog iskustva, .protivrecl<br />
stvarnost ostale "savremene" Evrope Zasad mozemo odgovoriti<br />
samo recima velikog mislioca: narod ciji gospodari ugnjetavaju<br />
druge narode i sam је duboko neslobodan.<br />
Danasnje vreme је prelomno, alternativno vreme. Odgovornost<br />
napisane i javno izrecene reci se veoma povecala. Slom<br />
dozivljavaju citave koncepcije koje su se pokazale kao senilne<br />
i stetne.<br />
. . Koncepcija koja se sru8il;:~. zajedno s francuskom. imperijalшtlckom<br />
snagom bila је kod nas orijentacija na zapadni imperijalizam.<br />
Ruku pod ruku sa orijentacijom na zapadni imperijalizam<br />
iSla је antisovjetska orijentacija, koja је bila cas<br />
glasnija cas pitomija·, vec prema situaciji.<br />
Ljudi koji su ovu orijentaciju osudivali - ne mozda zbog<br />
neke simpatije prema suprotnom taboru nego iz saznanja da је<br />
takva orijentacija imperijalisticka, u objektivnom, а vrlo cesto<br />
i u subjektivnom smislu reci ratnohиSkaCka., za neutralnost i<br />
nezavisnost Balkana krajnje opasna- dobljali su ljubazne prigovore<br />
da su defetisti i nacionalno bez korena.<br />
.. ~ој evr~ske situacije nesumnjivo је pokazao ko је taj<br />
koJl mJe ukorenJen u zdravom trazumu. А narad је danas jedini<br />
istinski predstavnik nacionalnih interesa.<br />
Da је oтijentacija па zapadni impeтijalizam postala aktivпa<br />
istina, danas Ъi slovenaёki naтod nosio па svojim leaima<br />
sudЪ_inu koju nose _noтveSki, danski, holandski, Ъelgiski, а najzad<br />
t Sд.m fтancuski пarod.<br />
Orijentacija na zapadni imperija:Jizam pokazala se, dakle, u<br />
dartoj situaciji kao stetna, objektivno protivslovenacka · naprotiv,<br />
zelja za prijateljstvom sa Istokom pokazala se kao 'korisna<br />
slovenaCka. orijentacija.<br />
'<br />
Stvar је determinisana samom sиStinom savremenog drustveno-politickog<br />
zblvanja. Jer zauvek је proslo vreme koje Ьi
152 POSLВ SLOМA FRANCUSKOG IМPВRIJALIZМA<br />
malim· narodima dozvoljavalo i omogueavalo da svoju sudbinu<br />
resavaju orijentacijom na ovaj ili onaj impeтijalizam.<br />
~- Sa ideoloSkim lkгpan:enjem. "dem.okratskog'' po11urtanstva -<br />
koje se pre вvega ispoljilo i koje се se jos ispoljavati pri donosenju<br />
velikih odluka kao idejno prerиSavanje u reakcionarne<br />
. prethodnice ili za].aznice - trel::щ ве u dana5Iije altemativno<br />
vreme obracunati do kraja. Pojmovi moraju da budu jasni,<br />
kako Ьi ве omogucio sto jaCi napad na dana8nju. - zapravo<br />
prekjucera8nju - orijentaciju, koja је jucera8njoj ро spolja8-<br />
njosti, dodиSe, dijametralno вuprotna, a1i је isto tako ponikla<br />
iz вocijalnih razloga i dobila kod nas, narocito nakon poвledпjeg<br />
evropвkog preokreta, vec opasno jasne oblike.<br />
· Dva puta vode danas od prelomnog rask!l'Sca. U pLtanju је<br />
Ьiti i1i ne Ьiti slovenaCkog naroda.<br />
("Ро zlomu francoskega imperializma"),<br />
Sabrana deZa, I, Beograd 1959, str. 59-86.<br />
EVROPSKE КRIZE<br />
BORIS КIDRIC, SAВRANA щ:LА; I, 1933-1941. 153<br />
I S;LOVENACKI NAROD*<br />
Istorijska је cinjenica da su оЬе velike krize 19. i 20. veka<br />
- revolucija 1848. i imperijalistiCki rat 1914-1918. sa svojim<br />
dalekoseznim politickim, nacionalnim i socijalnim posledicama<br />
- zatekle slovenacki narod sudbonosno nepripremljen. Pod<br />
tezinom ogromnog tereta koji nam је na8a nepripremlje:host<br />
naprti!la na o.vim dvem.a traskirsnicama, doZivljavamo mi Slovenci<br />
sadaSnju evropsku krizu. Ali ona је duЬlja i presudnija od<br />
ranijih ...<br />
A.ko pasta.vimo pitanje: pod kojim uslovdma izlazak dz danaSinj<br />
е evropske krize za slovenacki narod moZe Ьirti po2'i.ti'OOn<br />
-а .ta:kvo pitanje је ovog puta sasvim identieno sa pita.njem:<br />
pod 'kojim џslovima iziazak nece bilti negativp.n - onda mu<br />
moramo prim sa dve Stra!nle: treЬa: dla: ai1JЭllii:zm.~emos~peгspelmvu<br />
i treЬa da analizudemo unutra8nje razvojine i aktivne<br />
snage naroda. Samo siJnteza ova dva шaliticka poSitupka moCi<br />
се da pok.aZe gde se nalazi O!bjekit:i:vtni i SU!Ьjektivni :izvor priprem1jenosti<br />
naroda za .dogadaje kojd vee daillas sa svom nametlji_vom<br />
neposredndSбu kucaju ·na slovenaCka vrata..<br />
Razvojno-anaJitiOki metod, ikoj:i nije slep za medusobne<br />
veze i odnose, cesto zahteva da se pogled · baci na proslost.<br />
Takav pogled Ьiо Ьi beskoristan i mogao Ьi u najboljem 'slueaju<br />
da posluZi opravdavanju i ponavljanju starih grehova ako<br />
Ьi njegov cilj Ьiо suva istorijska analogija. Ali on postaje znacajan<br />
ako pomaZe da se dijalektiCki obelezi celokupnost zajedniCkoga<br />
i raШieitoga u [proslosti i sadaSnjosti i tako samaju i<br />
savтemeni razvojni pravci i uslovi.<br />
Dтu.stvena i politicka kaтakteтistika тasu.la<br />
austтo-ugaтske dтzave<br />
U Ьivsoj carskoj Austriji burzoasko-demokratska revolucija<br />
dvaput је sazrevala i sazrela.<br />
* Rasprava је, pod pseudonimom А .. Javor, objavljena u easopisu<br />
Sodobnost, VIII, 9, 10; 11/1940. u tri nastavka, str. 385-390, 440-452 .. i<br />
490-499. Na kraju teksta stoji napomena: ,.Sledi kraj", ali on nije objavljen,
154 BORIS КIDRIC:, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
EVROPSКE КRIZE I SLOVENAC:КI NAROD .155<br />
PI'IVi риt је planula kada је kapilta]dzam :iSao napred sa pиnim<br />
elanom, k.ada је kao ,taik.av traZio likvida.ciju feudalnЉ i<br />
apsolиtistiekili odnosa, kada se, dakle, njegova.linija ramtka,<br />
uprkos neodlucnom drzanju evropske burzoazije, zaplasene od<br />
radnika koji su klasno sazrevali, strmo pela. Тај se period revolиcionarno<br />
zgusnиo u godini 1848.<br />
Drugi риt је bиrZoasko-demokratska revolucija u staroj<br />
Austritji tinjala i p:Lanula k.ada је kapitalizam do8ao u svoju<br />
eksplozivnu i:mperija!ШtiOku fazu. К.аdа је, dakle, njegova linija<br />
razvitka ostro padala. Ovaj se period revolиcionarno zgusnuo<br />
potkraj proslog svetskog rata, za vreme austro-ugarskog drzavnog<br />
rasula.<br />
I u prvoj i u drugoj iЬurZoasko-d~o!kra~oj revoЪuciji<br />
bиcioazija је bila nesposobna da revolucюnarm polet dove~e<br />
do doslednog i pobednickog kraja. Za njen pravac kretan]a<br />
od odlиcnog znaeaja Ьila su оЬа puta njen ~i strah i njena<br />
k1asna suprotnost preпi.a proletarija.tu. A1d njena uloga !pak<br />
је bila Ьitno razlicita u ovim revolucijama. Dok је za. vreme<br />
prve revolиcije ona napustala revolucionarne zastave 1 pиtevima<br />
trulog sporazuma prelazila u jedinstveni front sa feиdalnim<br />
i dinastickim snagama, za vreme druge revolucije stajala<br />
је od samog pocetka na s~ro"toj stram '~· ~о је,<br />
dakle za vr·eme prve revolum~e iil] ena pola!Zila tacka .blla polut~ka<br />
а njeno utociSte kontrarevolucionarno, njena polazna<br />
taCka za' vreme drиge revolиcije bila је i.Zrazito reakcionarna.<br />
Posto se prva revolиcija zavrsila feu~alno-bиrzo~skim<br />
kompromisom, druga је imala posla sa ostac1ma nedovrsenog<br />
burzoasko-demokratskogprevrata. .<br />
Dva Ьitna pitanja nedovrsene burzoasko-demokratske revolucije<br />
u Austriji bila su agrarni i nacionalni roЬlem. ·v·<br />
"Oslobodenje seljaka" godine 1854. sam ~е napola. lisilo<br />
austrijski agrarni proЬlem feudalne kar~er~~~e. Ono Је s~~<br />
mo otvorilo put kapitalistickoj ekspropr1]aC1]1 1 eksploatacl]l<br />
seljacke zemlje -i seljaka, dok sи ogromni. kompleksi pl_dnog<br />
zemljista, pa8njaka i suma ostali u feиdalnim rukama. N]ih sи<br />
feudalci delom pretvarali и kapitalisticka krиpna gazdinstva, а<br />
delom i>h isikoriSeavali za nastavil.janje feudalnog, odnosno po1ufeиdalnog<br />
odnosa prema seljacima. Kapitalisticko prodiranje<br />
na selo, eksproprijac~ja i zaduzi:vanje seoskog stanovnis~a, ра<br />
i eksploatacija seoskog IPOluproletarijata, odno~no sezonskih rad-:<br />
nika, ispreplitali sи se sa ostacima feиdaln~ odn~sa. Takv1<br />
odnosi ddЬili sи svoje naroCito znacenje ·k.ada ]е burzoasko-demokratska<br />
revolиcija и Austro-Ugarskoj ·ро drugi риt sazrevala;<br />
Revoltirane seljaёke mase sи tada svom snagom pocele da teze<br />
za feиdalcevom zemljom.<br />
1.<br />
i<br />
Naciona1no p;i.tanje u Austro-ugarskoj Monarhiji trilput је<br />
n1enjalo svoj karakter.<br />
Oko 1848. godine nacionalna svest је za aиstrijski dvor<br />
principijelno znacila burzoasko-demokratskи opasnost za feudalni<br />
stalez i za opstainak njegove mnogonacio:nahle apsolutisrtiCke<br />
drZave. TaktiC!ki, on ju је prosudivao prema njenoj<br />
neposrednoj udarnoj snazi i usmerenosti. Tamo gde se ona<br />
ispoljavala kontrarevolиcionarno, kao sto је to Ьiо slueaj kod<br />
vecine slovenskih naroda, on ји је iskoristio sa svom potrebnom<br />
elasticnoscи. Ideolo~ki pak, on ји је morao, opste иzevsi,<br />
odlueno otklanjati. U tom pogledu је zanimlj[IVo, 17. juna 1849.<br />
izdano, pastirsko pismo austrtjskog episkO!Pata, koji је postao<br />
najverniji saveznik aиstrijske reakcije. Evo sta se u tom pismи<br />
kaZe: "Jedna od tih opaзnosti. је ono zam.amno pozi!VЗ!Ilje da se<br />
zanosimo domoljuЬljem! ..." (dr Ivan Prijateljl, Staroslovenci,<br />
I, str. 29-30). Jasno је da је takvo pastirsko pismo predstavlja1o<br />
dobrodoslu duhovnu pratnju u Bachov central:istio'ki i<br />
germanizatorski sistem.<br />
Docnije se kapitalisticka linija razvitka u Austro-Ugarskoj<br />
sve do svog imperijalis1ii.ckog preokreta uglavnom mirno pela<br />
zavojitim putevima trulih sporazuma koje је aиstronemacka Ш<br />
madarska bur:ZOazija zakljuCivala sa ha.ЬsrburSkom k!uoom Ш njenom<br />
feиdalnom okolinom. Austrijska nacionalna borba bila је<br />
sada и svom materija'1nom jezgru uglaViilorn taikmicenje izmedu<br />
austronemacke burzoazije, koja је bila najrazvijenija i najjaca,<br />
i zakasnelih inonacionalnih austrijskih burzoazija Ш __.:._ kod<br />
najzaostalilij!h i najslaЬijih narбda, na primer ko.d Slovenaca -<br />
njihovih malogradanskih zametaka. Austronemacka burzoazija<br />
је, opste uzevsi, bila, uprkos svojim ponekad ostrijim, ali uvek<br />
samo deld:rwicnim neslaganjima sa dvorom, konzervativnom aristokratijom<br />
i visokim klerom, zvanicno privilegovana i forsiralla.<br />
U nacionalnoj borЬi nejednakopravnih austrijskih nacija ·<br />
vedrila је i oblaCila nacio:nalna bиrZoa.zija, odnosno njen malogradanski<br />
zametak. Ona је okupljala oko sebe utoliko sire narodne<br />
slojeve ukoliko su opsti narodni interesi dolazШ u ostriju<br />
suprotnost sa prodiranjem stranog ka.pitala, odnosno sa njegovom<br />
Ьirokratskom Ш "kulturtregerskom" pr~tnjom i pret-<br />
' Ivan Prijatelj (1875-1937), knjizevni istoricar, esejist; profesor<br />
LjuЫjanskog univerziteta; autor knjiZevnoistorijskih i kulturno-politickih<br />
rasprava, koje su pre drugog svetskog rata vrsile veliki uticaj medu<br />
Slovencima, posebno: Duhovni pro:fili slovenackih preporoditelja, ВоrЪа<br />
za individualnost slovenackog knjizevnog jezika i Kulturna i politicka<br />
istoтija Slovenaca.<br />
Ovde је rec о knjizi KuLturna in politiena zgodovina Slovencev, I, Staroslovenci<br />
(obdobje tvornega konservativizma 1848-1860), priredio Anton<br />
Ocvirk, Akademska zalozba, LjuЬljana 1938.
156 BORIS КIDRIC, SAВRANA DEI,.A, 1, 1933-1941.<br />
hod!Iricom. Granicna linija :izmedu nacionalne svesti i nacionalnog<br />
sovinizma и borbenoj praksi gubila је и jasnoci ukpliko<br />
је nisu isticali radnici иz jednи doslednи nacionalnи politiku.<br />
Ali nacionalna politika austrijskih radnika u znaku pocetaka<br />
aиstromarksizma nije nikad mogla da. bude sasvim dosledna.<br />
- Za aиstrijski dvor bilo је to razdoЬlje klasicnih mogucnosti.<br />
ispetljavanj а na oonovd nacionalnih suprotnosti. .<br />
Каdа је Austro-Ugarska na osnovu svetskog, а i vlastitog<br />
aиstronemackog i madarskog kapitalistickog razvit~a, koji је<br />
vec presao svoje relativno mirno razdoЬlje, иsla и savremenu<br />
imperijalisticku fazu, nacionalna svest ugnjetavanih austro<br />
-ugarskih nacija dobila је novu sadrzinu i socijalno nov znacaj.<br />
Nacionalno pitanje је postajalo, pre svega, pitanje eksploatisanih,<br />
narocito seljackih i malogradanskih narodnih slojeva.<br />
Takva njegova osobina kristalisala se vanre'dm.o jednosnrisleno<br />
и svetskom ratu, kada su nacioiialno ugnjetene narodne mase<br />
krvarile za tudi imperijalizam, а mnogi burzoaski nacionalni<br />
velikani poklanjali pukovima srebrne rogove. U imperijalisticki<br />
feudalno-burzoaski poredak nacionalni proЬlem је stavljao eksplozivni<br />
matemjal, а radm.ickoj klasi na :teriltoriji Austro-ugarske<br />
Monarblje nudio jednu od najiЬ:Иzih rezervi. Кriv'ica је do austromarksizma<br />
sto radnici u toj rezervi nisu nasli mocnog saborca.<br />
Feudalno-kapitalisticki austro-ugarski imperijalizam nasao<br />
se godine 1917. u sledecim, za svoju sudbinu presudnim uslovima:<br />
aprilski ulazak Amerike u svetski rat; unutrasnja ekonomska<br />
iscrpenost; Antantine londonske konferencije sa predstavnicima<br />
ceskog, poljskog i jugoslovenskog emigrantskog odbora;<br />
unutrasnje revolucionarno sazrevanje i medusobno preplitanje<br />
protivrecnosti nedovrsene burzoasko-demokratske revolucije,<br />
kapitalizmu urodene sиprotnosti izmedu rada i kapitala<br />
i opsteg narodnog, narocito snaznog na frontovima, antiimperijalistickog<br />
talasa; uticaj zapocete ruske revolucije.<br />
Austro-ugarskom imperijalizmu bili su odbrojani meseci.<br />
Ali spolja ni poraz CentraJnili sila ni buduea pobeda savezniёkih<br />
drzava nisu bili jos tako jasno vidljivi. Na frontovima<br />
је Antanti sve do francusko-engleske ofanzive u julu 1918.<br />
iSlo prilicno slabo.<br />
"Sve-za-veru-dom-cesarevci" imali su, dakle, dosta spoljnih<br />
razloga .za poЬomu nadu da се se austro-ug.arska bиmoasko-ldemokra.tska<br />
revolucija, iako је nanovo pocela klijati u opasno<br />
uzburkanom imperijalistiCkom vremenu, pri ratnim uspesima<br />
Centralnih sd:la ipak moCi u8ko:piti vec u majcinoj utroЬi,<br />
а njeni sokovi illhvatiti jos u ha~bsbursko-1otringijsiki lonac (koji<br />
се becki i pestanski ioncokrpe podesi1ii prema prilikama).<br />
. 1<br />
EVROPSКE КRIZE 1 SLOVENACКI NAROD 157<br />
Do krajnosti napeti luk austro-ugarskih drzavnih veza imao<br />
је tada tri perspektive za popustanje svoje napetosti:<br />
1) Тradicionalni ha~ЬsburSJШ эporazum sa bu.rZoazijom -<br />
ovog puta sa nacionalnim bumoazijam.a koj е u !Dizu carskoiburzoaskih<br />
kompromisa dosad jos nisu bile posteno dosle na red;<br />
to, razume se, ne Ьi Ьiо samo carski kompromis sa nenemackim,<br />
odnosno nemadarskim nacionah:Шn •bиrZoazijama: on Ы za<br />
austronemacku i madarsku imperijalisticku burzoaziju istovremeno<br />
znacio takticko povlacenje u smislu najmanjeg zla.<br />
· Brutalnom silom trebalo Ьi иgusiti provale narodnog gneva<br />
koje Ьi prelazile granicu trulih sporazuma. А da Ьi takva opasnost,<br />
odnosno oЭtrina ta!k:ve opasnosm doiV'oljiilo otu(pela, :treЬalo<br />
је medu narode иgnjetavanih austro-иgarskih nacija u tadasnje<br />
uznemireno vreme, koje је drmalo prestolima i labavilo mnogonacionalne<br />
drzave, ubaciti kao prvu pripremu sporazuma -<br />
agitaciju za kompromisni :m:inimum, i ;tako UJblaZiti opasne nardne<br />
teznje za revolucionarnim maksimumom.<br />
Takva је •Ьila zvanicna a~trijska perspektiva in statu<br />
1tascendi. Razumljivo је sto se ona nije ni radala ni afirmisala<br />
bez ootrog trvenja imledu zvanienih krugova, OOOOS!IlO i2дnedu<br />
vladajucih klasa. Austro-ugarski imperijalizam nije ni mogao,<br />
ni smeo, ni znao, ni hteo suviSe rano da је ostvari u tolikoj<br />
meri da Ьi drzavno preuredenje postalo svrsena cinjenica. Isto<br />
tako Ьiо је spreman da је odmah okrnji i preokrene, samo<br />
ako mu se bude cinilo da mu to dozvoljava trenutni odnos<br />
snaga. (К.аdа se naposletku "odlumo" da је ostvarii u !Punom opsegu,<br />
ona mu је vec bila izmakla iz ruku.)<br />
Zvanicna austrijska perspektiva in statu nascendi naiSla<br />
је (dakle ne samo iz oportunizma) na veci ili manji odjek kod<br />
onih nacionalno neravnopravnih vladajucih klasa, odnosno njihovih<br />
pojedinih slojeva i frakcija, kod kojih је privredna struktura,<br />
s jedne strane, doduse budila teznje za vecom samostalnoscu,<br />
ali im је, s druge strane, otvarala dobre konjunkturne<br />
poglede na federalisticku Austтiju. Razume se da ovde nisu<br />
odlucivale samo neposredne ekonomske koristi. Pored njih,<br />
pored иZeg politiCkog interesa i pored nekih polufeudalnih veza<br />
sa habsЬursko-'lotringijskom kucom, tu је, pre svega, odluCivalo<br />
pтincipijelno, socijalno duboko utemeljeno pтotivljenje citavoз<br />
pтevтatnoj i poseЪno jos citavoj тevolttcionaтnoj pтomeni.<br />
2) Rasulo posle AIIltan·Цne pobede ;i AIIltantiiilo imperijalisticko<br />
resavanje svih pitanja na teritoriji Ьivse Austro-Ugarske.<br />
.<br />
Takva је bila perspektiva radikalnijih nacioшilno neslobodnih<br />
burzoazija austro-ugarskih Vavilona, odnosno njihovih<br />
pojedinih delova, kojima је privredna struktura sugerirala zelje
158 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
za otcepljenjem. Ona је od zvanicne austrijske perspektive<br />
isla иtoliko dalje sto је zelela vojni poraz "domaceg" imperijalizma.<br />
Objektivno, ona је predavala nacije ispod jarma prvog<br />
~ na milost i nemilost drugom imperijalizmи. Posle rasula<br />
Aиstro-Ugarske ova drиga perspektiva .,.- kao . najmanje zlo<br />
- postala је zajednicka platforma svih eko:i:юmskih, drustvenih<br />
i politickih gospodara preminule monarhije. .<br />
3) Ramlah nedovrsene ЪиrZoasko-demokra.ts'ke revolиcije,<br />
njen narodni tok pod rukovodstvom radniCke klase, njen veto<br />
r·ealizaciji carsko-burzoaskih kompromisa, njena neodlozna likvidacija<br />
Ra:bsbиrgovaca i svih feudamih ostataka, njeno proglasenje<br />
i ostvarenje potpunog .samoopredeljenja иgnjetavanih<br />
aиstro-иgarskih nacija, ukljиcivsi neokrnjeno pravo na otcepljenje,<br />
zakljиcenje mira i na toj osnovi brzo prerastanje и dosledni<br />
antiiщperijaЩift&:i oЬracun, Ьеz obziira da li је тес о<br />
imperijalizmи Centralcih sila ili о imlperi1alizmи Am.
160 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
1·ove 4 stare" i Zerjavove 5 "mlade"; Socijalist:i.Oka. - zvanieno<br />
socijallstiCki pravac Henrika Тume 6 i Antona Кristana 7 i opozicione<br />
"mlade" po.d idejniin vodstvom P!l"epeluhovim.<br />
s obzirom da ljudd imaju оЬiеај da istorijsku istinu cesto<br />
· prilagodavaju savremenim potreЬama, u ovoj g1avi oslonicemo<br />
se pre ·svega na pisanu ree. · ·<br />
Za nacionalnu i nacionalno-politicku koncepciju Ј. Кreka<br />
najkarakteriSJtiOnij;i su, iЬez sumn:j е, nj egova raspra-va "Die<br />
Slowenen", koju је objavio godine 1916. u zЬorniku Schrri:ft.en<br />
zиm Verstiindnis der Volker, i njegov Clanak u Sйddeиtsche<br />
Monatshefte iz godine 1917.<br />
· Кrekova :iJnformativna ras;prava "Die Slowenen", koja је<br />
objavljena u zajednickoj brosuri Kroaten иnd Slowenen, sadrzi<br />
sledeca znacajna mesta·: .<br />
,,O.tuda teznja slovenaCkih i hrvatskih prvoboraca i strailaka<br />
da se svi Jugosloveni ujedine u politicku celinu u okviru<br />
Austrije (trijaliZam); politickom jedinstvu treba s vremenom<br />
da sledi -taikode kulturno i dezieko jedinзtvo berz pritiska i samo<br />
ро seЬi (str. 65) ...<br />
Oko Trsta sve do mora zive Slovenci. Njegov znacaj karakteriSe<br />
cinjenica . da su Otrantska vrata na jugu jadranske<br />
obale jedina zila koja nam daje slobodnu vezu sa ostalim svetom<br />
i garantuje jevtin dovoz najraznovrsnijih artikala. Ovamo<br />
na jug monarhija се sve vise gravitirati, i nas је· najveci nepriijatelj<br />
onaj koji ho6e da nam presece ov:u Zbl.u !Zivota. ,More<br />
је svet', bez mora danas nema velike sile. А na vratima do mora<br />
zive Slovenci i verno stoje na strazi (str. 69) ...<br />
Ona (tj. jugoslovens.ka jezicka sJmpina - А. Javor) saCinjava<br />
danas neprek:inut lanac dija11.ekata, !koji postepeno prelaze<br />
jedan u drugi. Kod takvog postepenog medusobnog prelivanja<br />
4<br />
rvan' таvёаr (1851-1923), slovenaёki pisac i politicar. Као pisac<br />
predstavnik realizma, kao politiёar predstavnik slovenaCkog liberalnog<br />
gradanstva; pre prvog svetskog rata predsednik ljuЬljanske opstine.<br />
5<br />
Gregor Zerjav (1882-1929), slovenacki liberalni politicar; u prvom<br />
svetskom ratu sekretar Jugoslovenskog poslaniCkog kluba. U jugoslovenskoj<br />
drzavi jedan od glavnih zagovornika jugoslovenskog unitarizma<br />
i centralizma; vise puta ministar. ·<br />
5<br />
Henrik тUma (1858-1935), slovenacki pisac, publicist i politicar,<br />
jedan od voda Socijaldemokratske partije u Sloveniji pre prvog svetskog<br />
rata. Мnogo је pisao о slovenaCkom nacionalnom pitanju. Za vreme<br />
prvog svetskog rata istupao za ocuvanje i preuredenje habsbur5ke<br />
monarblje. .<br />
7 Anton Kristan (1881-1930), slovenaёki socijaldemokratski vod,<br />
organizator socijalistickih potrosaCkih zadruga; od 1903. izdavao socija-.<br />
listiCki list Nартеј. Najistaknutiji predstavnik reformizma u Socijaldemokratskoj<br />
partiji.<br />
BVROPSКВ КRIZE I SLOVENACКI NAROD 161<br />
jugoslovenskih dijalekata danas se nikada ne moze · sa sigurnoscu<br />
reci gde prestaje slovenacki idiom, а gde pocinje hrvatski<br />
(str. 86) ...<br />
U novije vreme i kod Slovenaca i kod Hrvata svest о plemen:skoj<br />
i jeziCkoj zajedlnici .budi se takvom snagom koda<br />
nezadrzwo vodi za.jednickom cilju (str. 88) ...<br />
Svetski rat је jartko osvetiio slovenaOku i hrvatsku vrlin:u<br />
vernosti i nesalomljivog junastva, vrlinu koja је vec stolecima<br />
posvedoeena; time је svetski rat krvlju i gvoZdem u anale iStorije<br />
ubelezio cvrstu i odlucnu volju Slovenaca i Hrvata da svoj<br />
opstanak i svoj Zivot vide ujedinjeni sa habsbиrS'kom monШ"hijom.<br />
Nikakvo .cudo! Svi Яloveџ.ci i Hrvati ziye u okviru te<br />
monarhije. VezatnJi su za nju i svaka promena Ьilo u italijanskom<br />
imperijalistickom ili pak u velikosrpskom smislu razdvojila<br />
Ы ih u drzavnom pogledu i tako onemogucila njihov celovit<br />
razvitak (str. 107) ..." ·<br />
Clanak u Silddeиtsche Monatshefte zastupa istu koncepciju<br />
i samo jos јасе istice opasnost velikosrpske ideje.<br />
Sa Кrekovom koncepcijom identicna је i takozvana "Мajska<br />
deklaracija". ·<br />
Izjava koju је pet dana pre Majske deklaracije dr Ivan<br />
Sustersic predlozio Шеm krugu Sveslovenacke narodne stranke<br />
ne razlikuje se Ъitno od Majske deklaracije. ·<br />
l!z sveg toga u pogledu naci
162 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Iz Кrekovog tumaeenja da се "nase industrije Ьiti i premalo,<br />
posto се ona u Hrvatskoj i u Bosni imati isuviSe po<br />
. r-ud2Jbilna", nameee nam se sa velikom vero;va1m.ocom !Pretpostav<br />
.· ka о tadasnjoj uverenosti slovenackih privrednih, tj. burzoaskih,<br />
. krugova da се u jugoslovenskoj drzavi, na trijalisticki nacin<br />
ukljucenoj u austrijski i haiЬsburSiko-lotringijski sistem, lim.ati<br />
- hegemonij'IL. Nasu pretpostavku potvrduju i citirane reci .о<br />
Тr&tu iz Кrekove ra8ipr~ve "Die Slowenen". О tome 'kako ]е<br />
kasniji razvoj ovu zamisao (koju treba jos malo detaljnije prouciti)<br />
nemilosrdno postavio na glavu; suviSno је govoriti. Ona<br />
јЕ zanimljiva samo kao dokument о "pripremljenosti" slovenacke<br />
burzoaske politike.<br />
2) Koncepcija Sveslovenacke narodne stranke bila је, ~~z<br />
obzira da li ju је zastupala Sustersiceva ili Кrekova frakci]a,<br />
cvrsto uko.tvljena u habsbиrSko.-Iotringijskom okviru. 1 Majska<br />
deklaracija ј е svuda bila potpisiv8!na sa dodatkom о odanosti<br />
ha!bsburskoj monarhiji i rimslkom !PЗIPi.. Koncepcija cele<br />
SveslovenaCke riaтodne stтanke objektivno је, dakle, potpu.no<br />
'ILlazila 'IL pтv'IL od one tтi pe1·spektive koje smo ocтtali и pтethodnoj<br />
glavi. Каdа је tok dogadaja ovu perspektivu neopozivo<br />
sru8io, iZjavio је
l<br />
1<br />
164 BORIS КIDRIC, SAВRANA DBLA, I, 1933-1941.<br />
koj su8tini glediSte Renneтa 13 • А Rennerova koncepcija, sto<br />
se tiбe njene k1asne i politiбke uloge, nije o.Pet blla ni.Sita drugo<br />
nego narocito oЬlikovana, za austro-ugarski prOletarijat skro-<br />
. jena, ртvа peтspektiva (i to cak izrazito austronemacki udesena<br />
prva perspektiva !). ·<br />
Тumini verbalni izrazi simpatija za rusku revoluciju dobili<br />
su u praksi sasvim drugi, supтo1:4n znaeaj. Buduci da nisu<br />
bili praceni CI~ktivnim pripi,"emanjem trece perspeldive, nego se<br />
sa njima spaja:la ikapita&tiOki obrazlagana odЬrana austro<br />
-ugarskog drzavnog s'istema, objeШtivno govoreCi- austro...JUgarskog<br />
impeтijalizma, oni su se fakticno pretvarali u "levu" fraw;<br />
а ova је u datom slueaju Ъila najopa.sniji neprijatelj trece<br />
perspektive. "Levi" govornik Тuma nije mogao da traZi · priro:dne<br />
saveznike proletarijata iЬа8 zЬog ltoga sto nije Ьiо aktivist<br />
istorijskog puta medunarodm.og, а u :i.Sito vreme i ,slovenaCkog<br />
proletarijata. U njegovom "levom" od!bacivanju nacionalnooslobodilacke<br />
1ЬоrЬе- koja је Ьila sastavru deo burfuasko-;demoikraiвke<br />
revolucije - odraZзva1o se nj egovo stvaтno odЬacivanje<br />
najduЪljeg druStV(enog ртеvт.аtа, duЪljeg od тшciorn:p.lnih rewlucija<br />
..<br />
Тumina J.inija ј е paralisala slovenaCki proletarijat, ј er de,<br />
izmedu ostaioga, odbljala njegove saveznike. А, s driцge strane,<br />
slovenaCke radnike onesposoЬljavala је Prepeluhova koncepcija,<br />
koja је na recima, dodu8e, priznavala i ispovedala burzoasko-demokratsku<br />
revoluciju, ali nije poznavala ni priznavala<br />
тukovodecu ulogu radniCke klase и toj тevoluciji. Prepeluh i<br />
njegovi "mladi" bili su licno i ideoloski predstavnici slovenaCke<br />
sitne bиrZoazije u opol'ltunistickoj socijaldemokratskoj stranci.<br />
Zato oni, uprkos svojoj prividnoj odbrani trece perspektive, nisu<br />
radnicima dosudivali vodece mesto medu opstim narodnim<br />
masama, nego su, naprotiv, uvodili u тadniCke тedove sitnoburzoaski<br />
ili, tacnije, burzoaski uticaj.<br />
ОЬе slovenaCike socijaldem.okratske :Вrakoije bile su, dakle,<br />
i idejno i takticki pтotivne treёoj perspektivi. Proletarijat u<br />
Sloveniji Ьiо је idejno i takticki nepтipтemljen, buduCi da ni<br />
idejno ni taktiC.ki nij е imao pтoletersku avangaТtdu.<br />
N epтipтemljenost svog pтoletaтijata platio је сео slovenack-i<br />
naтod и koтist svoje Ъuтzoazije. Ova cinjenica postaje jos<br />
znacajnija ako se uzme u obzir _da је tada objektivna situacija<br />
blla prijem:Cdva za revolucionarnu inicijativu sa bllo kojeg, ра,<br />
13<br />
Karl Renner (1870-1950), austrijski politiёar i drZavnik, jedan<br />
od voda Socijaldemokratske parti.je. Ideolog austromarksizma. U godinama<br />
1919. i 1920. austrijski kancelar, zatim poslanik i predsednik Parlamenta.<br />
Posle drugog svetskog rata prvi predsednik Republike Austrije.<br />
(<br />
. !<br />
\<br />
i<br />
Ј<br />
EVROPS:КВ КRIZB I SLOVENACКI NAROD 165.<br />
prema tome, i sa slovenaCkog glediSta i da је u tom smislu<br />
slovenaCki narod tada niogao sam odlucivati о svojoj sudbini.<br />
К.аdа smo konstatovali da је potkraj prvog imperijalistickog<br />
rata idejna i ta'k!tiOka nepriprem.ljenost slovenackog proletш'ijata<br />
Ьila osnoviibl. izvor tadasnjih i svih kasnijih slovenackih<br />
nesreCa, nece Ьiti naodmet ako pokazemo da su nesrece<br />
pocele vec 1848. godine iЬas :zЬog toga S.to tada u Sloveniji uop<br />
Ste nij е Ьilo modernog proletarijata.<br />
Nacionalno nedonosce и тevoluciji<br />
Slovenacki narod se nasao pred teskim, ali а danasnji nаБ<br />
v.idokrug ujedno veoma poucnim iskuSenjem vec .tada kada su<br />
se tek pojavljivale njegove naci:ona1ne klice u modemom smislu<br />
reci. Bilo је to revolucionarne 1848. godine. Na srednjoevropskom<br />
popriStu је rtada ~ео i izblo sukob izmedu svezeg<br />
kapitalizma i prezivelog apsolutizma.<br />
Kapitalizam је vec Ьiо formirao vodece evropske nacije, а<br />
kod zakasnelih stvorio bar zametke nacije. Iz narodne mase,<br />
·11ekad partikularisticki pocepane, oblikovao је i jos oЬlikuje<br />
zive naciona1ne zajednice "teritorije, jezika, ekonomske povezanosti<br />
i psihickog karaktera, izrazenog u osobenosti kulture''<br />
Srednjoevropski apsolutizam su u toj epohi karakterisale<br />
dalekoseZn.e posledice njegovog feudal!nog rasta: njegove dr.Zavne<br />
teritorije sve manje su bile u skladu sa posledicama ekonomskog<br />
i naaional!nog razvitka. ,<br />
lz protivrecnosti izmedu drzavnih i nacionalnih teritorija<br />
nikao је specificni naciona1ni akcent 1848. godine.<br />
Тај akcent, razume se, nije znacio da је materijalna osnova<br />
revolucije 1848. bila u su8tini razlicita od mateгijalnih<br />
osnova velike francuske revolucije. On је samo izrazavao razliku<br />
izmedu "klasiooog" francuskog i unakaZпog srednjoev-.<br />
ropskog apsolutizma.<br />
Naime, kapitalizam је u svom napredovanju preinacio<br />
l''rancusku srazmerno rano i imao је u Parizu svoj organski<br />
centra1ni cvor. Francuski apsolutizam је stoga izrastao na vise<br />
-manje zatvorenoj nacionahloj teritoriji. U Srednju Evropu kapitali.zam<br />
је prodirao sa neuporedivo tezim pre,prekama i veoma<br />
razlicitim putevima. Nemacka jezicka teritorija nije imala dominantan,<br />
sa svim stranama oko sebe povezan ekOiilomski <strong>centar</strong>.<br />
Istovremeno је naciona1ni razvitak slovenskih teritorijalnih<br />
i jezickih skupina, zbog zaos.talosti s-rednjoevropskog kapi,talistickog<br />
prodiranja i nedostatka vlastitih ekspanzivnih ekonom-
166 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
skih <strong>centar</strong>a, mnogo zakasnio. U takvim uslovima srednjoevropski<br />
apsolutizam mogao је da se tako grcevito pridrzava feu.;.<br />
dalnog puta, da osniva nacionalno protivrecne drzavne tvorevine<br />
i da se .,odlikuje" osobenim unakaZenim licem. Sto se tice<br />
centralnog cvora, Вес је, dodu5e, u eri "prosvecenog_ apsolutizma"<br />
Ьiо izuzetaik, ali је taj izuzetak .Ьiо pril!iбno relativan. -<br />
S -jedne strane, naime, nemacka teritotija bila је podeljena na<br />
Austriju i na mnostvo nemaCkih knezevskih despotija, "karikatura<br />
prosvecenog apsolutizma", а, s druge, u okviru austrijskih<br />
drZavnih granica istovremeno sa kapitalistickim uporiStima<br />
pocela је da se gomila nacionalna heterogenost, koja је postajala<br />
su5ti!nski raz1iCita od staleskih zemaljskih, а i di"Zavno<br />
-pravnih,
168 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
skih zemalja jednog dstog a.psolutizma, а Nemci i Ita1ij.a1Ili na<br />
sijaset u drzavnom pogledu viSe ili manje samostalnih apsolutista.<br />
Р а ipaik su se i N emci i Ltalijani cetrtleset osme godine<br />
osecali kao jedna nacija, а Slovenci u "svojoj masi" - nisu!<br />
Prigovor da su i Nemci i Italijani iЬar uglaV!Ilom :bili razde1jeni<br />
pod "domacim" upravljacima, vec zato ne moze solidno da<br />
prede preko svih teskoca (mada mu se · mora priznati delimicno<br />
vazenje) sto su, na primer, nemacki "domaci" upravljaci oЬicno<br />
radili sve drugo samo ne ono sto је Ьilo potrebno za nemaCku<br />
nacionalnu svest "u masi". Uzrok treba, dakle, traZiti<br />
nes'to du!Ьlje. Vec iz sam.og materijala Prijalteljeve knjige pro<br />
'lliruje taj uzrok, iako ga Prijatelj nije sinteticki zahvatio.<br />
Da cujemo objasnjenje Gumika, prvaka slovenackih poslanika<br />
u stajerskom zemaljskom saboru, zbog· cega је u. stajerskom<br />
privremenom zemaljskom saboru Ьilo jednoglasno zakljruceno<br />
da је stajersko vojvods.tvo nerazdruZivo: "1) Dosad<br />
smo bili mnogo stoleea sjed!injeni sa nemackom braeom i delili<br />
smo istu sudbinu. Na ovaj smo se savez toliko privikli da Ьi<br />
nam odvajanje sigurno tesko palo. 2) Nemacki Stajerci smatraju<br />
nas prijateljima i na njih mozemo racunati. 3) Trgovina Ы<br />
stala. (Кurziv је moj.) 4) Stajerska zemaljska imovina ne moze<br />
se razdeliti." Tako otprilike rasuduje Gurnik. Istina је, doduse,<br />
da ј
170 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
konkurisati cak Veneciji i juznoj Rusiji." Uz cvatucu kraдjsku<br />
trgovinu rekordno је rastao transport, kojim se bavilo с~<br />
dvanaest velikih prevoznickih firmi. Prema Тrstu se prevozilo<br />
zito brasno, platno, hrastovi trupci, а u suprotnom smeru kolontjalna<br />
roba, secerna trska za seceranu, pamuk za predioaicu,<br />
so i vipavsko vino. Razume se, uz tako cvatucu trgovinu<br />
i uz vozarski zanat nije nedostajao ni razvijen gostionicki pro- ·<br />
met. God:ilne 1834. bile s·u u Ljubljani 154 toCionice v.ina, sest<br />
tocionica piva, sedam ikavana i sest hotela. Ali је ljuiЬ1jans:ko i<br />
kranjsiko purgersiko razmetanj е sam.o prikrivalo - buducu bedu.<br />
Naime, kranjska tгgov.ina nije Ьila rrwмrna kapit(Llisti!kй:<br />
trgovina. Ndu nije ~aCio i1i Ьаr proZimao do.mp.Ci ekspp.nztvnt<br />
<strong>centar</strong>, koji tra:Zi i prosiruje svoje unutrasn~e trziste .. Taka':<br />
kl-anjski <strong>centar</strong> nije postojao. Kranjska trgovma · sama ро seb1<br />
jos ј е uglavnom odJgovarala onom stepenu ~italistic~og<br />
razvitka koji је nekad forsirao prosveceni apsolutizam. Istma<br />
је, doduse, da se ona formalno modernizova!a ~ekran.jskim pronalascima<br />
i ustanovama (godine 1828. plovю ]е prVl parobrod<br />
iz Trsta u Veneciju; godine 1838. osnovano је u ·Trstu paro~<br />
brodars'ko druStvo "ТrsCalnski. lojd", koje је trSeanskoj, а 1<br />
kranjskoj trgovmi prokreilo nove put~ve u Egipat i ~а ~ev~t),<br />
ali је u svojoj sustini kranjska trgov:шa ostala OIIlO sto Је Ьila:<br />
tranzit11XL -tXezja austтijskzih privrednih cenfu.ra sa morem t Sf:L IW.<br />
lijom, а ne odraz domaceg ka_pitalist~~kog polet'. ~ato је, na<br />
primer i zeleznica kao nova, mdustrl]Skom kap1talizmu odgovarajuta<br />
zila-kucavica austrijskog kapitalistickog prodiranja<br />
dugo vr~mena "kranjskim bogatasima neuporedivo viSe skodila,<br />
nego koristila". Optimisticke nade ljubljanski.h noveara,<br />
koji su za gradnju zeleznice upisali srazmerno veliku sum~<br />
od milion forinti, sasvim su se izjalovile. Ono sto је Pr~jatel]<br />
dosta maglovito i delimicno netacno formulisao na stram 104.<br />
svojih Staroslovenaca, I, to је u raspravi "Nekoliko crtica · iz<br />
privrednog zivota LjuЬljane pre sto godina" jasnije ocrtao .dr<br />
RudoJf Andrejka. 16 Citiram.: "I industrija је bila tek u poVO]U.<br />
Ali zeljno ocekivano otvaranje zelezniCke veze sa Весот (1849~<br />
i Trstom (1857) nije donelo pojacanje trgovinske aktivnosti t<br />
privrednog Ъlagostanja, nego је umanjilo znacaj LjuЪljane kao<br />
mesta prekupljivanja uopste, а kao mesta pretovara za madarsko<br />
i hrvatsko zito napose. Recni saobracaj Savom do Zaloga<br />
i Ljubljmicom do Vroniike preuzela је .Zeleznica, а :isto ta~o se<br />
i roba iz Веса, Graca, Zagreba itd. prevozila u Trst zelezn1com<br />
16<br />
Rudolf Andrejka (lBBD-1948), pravnik, publicist, predsednik Muzejskog<br />
drustva za Кranjsku · pisao је rasprave о ekonomskoj istoriji<br />
LjuЬljane. (Navedeni ёlaшik:' "Nekaj crtic iz gospodarskega zivljenja<br />
LjuЬljane pred sto leti".)<br />
EVROPSКE КRIZE I SLOVENACКI NAROD 171<br />
- mimo LjuЪljane. Velike ceste su opustele, vozari se rasprsili,<br />
prevbzne i spedicijske firme likvidirale su jedna za drugom<br />
Ш se preselile. u Вес i Trst. Mnoge trgovine zitom su propale.<br />
Naknadu za ovaj veliki i kobni preokret LjuЬljana је doЬijala<br />
samo malo pomalo osnivanjem novih industrija i postepenom<br />
izgradnjom gorenjske, dolenjske, kamnicke i vrhnicke zeleznice."<br />
(Trgovinski tovдriS, 1934, 53.) Komentar је suviSaп.<br />
Za nas је, medutim, vazna ova dedukcija: ovakva kranjska<br />
trgovina nije, razume se, Ьila и stanju da evrsto poveze и privrednu<br />
celinu slovenacke zemlje i da tako deluje и pravcu stvaranja<br />
slovena~ke 1l;(Lcion:alne zajednio.e. Na.Su dedukciju osvetljava<br />
i potvrduje jos i sekundarna cinjenica da LjuЬljana, 'izuzev<br />
sto је Ьila raskrsce carskih drumova iz Gorenjske, Dolenjske,<br />
Stajerske i Kornske, nije Ъila <strong>centar</strong> slovenaCkih zemalja<br />
nef]io glavni grad austrijske Ilirije. Као t.aJkvkJ,, Ъi1X:r. је iz'/1lZzito<br />
cinovnicki grad и kojem је Ьilo sediSrte gubemije, Okrnz'Т!JOg i<br />
Zemaljskog sиda, zemaljskih i okruznih finansijskih vlasti itd.<br />
Svojom upravnom, poreskom i poslovnom koncentracijom i svojim<br />
sajmovima ona је privlacila pre svega ilirsko stanovniStvo.<br />
(Nece Ьiti sasvim pogresno ako se i u tome trazi jedan od uztoka<br />
za tadaSIIlje af:km:isanje "jugosloveшke" ideje.)<br />
-2) Кranjska noveana iГezerva b:ila је, na kraju svega, ipaik<br />
pr.i1icno nezmatna. Ьmedu ostaloga, to pokazuje i :izvestaj kra:njske<br />
trgovinske i zanatske komore iz godine 1852, u kojem se<br />
:Zali na nedostatak ·"novcane rezerve i strucnjaka". Ро svoj<br />
prilici; ljubljanska burzoazija је dala svoj poslednji viSak novca<br />
kao zajam za izgradnju zeleznice. Ovu novcanu rezervu<br />
sigurno su vec i ranijih godina jako iscrpli ratovi i kontriЬ~cije.<br />
Moderna kapitalisticka industrija koju Ьi podizale domace<br />
snage bila је stoga u Кranjskoj vec. unapred osudena na viSe<br />
-manje spor razvitak. Razumljivo је sto S'U na taj nacin ekonomske<br />
veze slovenackih zemalja zaиstajale и s-vom nastajanju<br />
i и svom rastenju.<br />
3) Кranjske fabrike bile su male i u istim granama cak<br />
vrlo brojne. Iz toga mozemo zakljucivati о njihovoj slaboj koncentraciji,<br />
а iz slabe koncentracije о neznatnoj ekspanzivnoj<br />
snazi i uskom trzistu. Industrija sukna iшala је fabrike u Zapu:Zama,<br />
Zgosi, Radovljici, Lesovu, Кranju i u okolini Postojne.<br />
Кrainjska induэtrija koze, koja је bila verovatno najjaea na<br />
unutaraustrijskoj teritoriji, proizvodila је oko 1840. godine za<br />
otprШke 100 000 for.inti robe i obuhvata:la bar 19 kozara. Fa:brike<br />
pa,pka ЬНе su u Ladiji, RadeCam.a, Zиzemberku i Veveama,<br />
а fabrike stakla u Zagorju, ldriji i Cerknici. Ali dok је kranjska<br />
industrija sukna, koze i papira na neki nacin prednjacila<br />
и slovenackim zemljama, kranjska industrija stakla imala је
..<br />
172 BORIS КID.RIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-'-1941.<br />
svoj pandan и stajerзkim fabrikam.a stakla Rogateca, Rakovice<br />
kod Vitanja, Spitalica, Fale, Trbovlja i Ј ozefdola kod Celja.<br />
. Prilicno је ocigledno da ono sto nije mogla da izvrsi boga-<br />
. ta, ali zasta.rela kranjska trgov:ina - naime solidnije ekonomsko<br />
иjedinjenje slovenaCkih pokrajina ---- nisи mogle ni siromasnije<br />
slovenaCke fabrike. ·<br />
4) Unиtrasnja oprema kranjskih fabrika bila је vecinom<br />
starinska, zaostala i nenaorиZana za konkurencфi. Narocito<br />
metalurgija nije bila· и stanjи da i dalje prkosi moderri.ije opremil)lenoJ<br />
stгanoj ind'иsiJ:гiji. Jasno је da i ova okolnost nije do._<br />
pri11:ela stvaтanju s!ovenaCke pтivтedne celine.<br />
5) Znatan deo kranjskih fэ,brika Ьiо је u feudalnim rukama<br />
kao sastavni deo feиdalne svojine. Takvi us!ov~, · koji su<br />
pтeovlpaiфli naroCito и meW,lnoj industr:iji, odтwsrno industтiji<br />
gvozaa, opet sи na svoj naCin ometali Ътzе formiтanje modeтnih<br />
lщpit;alistickzih cewtara koji Ъi Siтili svoje иnиt-naSпje tтziSte.<br />
6) Za karakteristiku kranjske krupnije industrije vrlo је<br />
poucan primer ljuЬljanske secerane; ona је u svojim poslednjim<br />
godinama bila vlasniStvo becke firme "Arnstein i Eskeles";<br />
preradivala је sirovi secer, doЬijen od seбerne trske, koji је<br />
uvozila preko Тrsta. Ali ona је bila osudena na propast cim<br />
је sloboda kapitalistickog razvoja u Austriji otvorila siroki<br />
put secernoj repi iz severnih zemalja. Dтuga najveca ljиЪljanska<br />
f;abrika nalazila s~ '71\е S;amo и Цeslovenaekim nego i и nekтanjskim<br />
тukama, i ртора!а Ъi zbog slobode kapitalistiCkog<br />
pтodiтanja da је 1848. od toga nije spas!a - vatтa.<br />
Svih ovih sest karakteristika samo nam detaljnije predoёavaju<br />
ono sto smo vec pre oznacili: и Kтanjskoj је polet kapitalizma<br />
и pogledи svog тazvoja Ъiо toliko zaostao da slovenackim<br />
zemljama jos nije mogao иdaтiti ostaт pecat ekonomske<br />
zajednice, iz koje, иz istи teтitoтijи i jezik, и kтajnjoj konsekvenciji<br />
pтoizlazi i nacionalna zajednica.<br />
Sama donja Stajerska је tada и privrednom pogledu neuporedivo<br />
viSe gra'Vitirala prema gornjoj Stajemkoj i Нrvatskoj<br />
nego Кranjskoj, а vreme kada се slovenaCki malog,radanin, njegov<br />
tumac inteligencija i nijhov burzoaski izdanak u Stajerskoj<br />
ostro osetiti sistematsko . a~stronemacko kapitalisticko prodiranje<br />
i sve njegove "ikulturtregerske" dodatke i pozivati u Ьо!'\Ьu<br />
i ostale pogodene slovenaёke narodne mase- bilo је jos dosta<br />
daleko. То isto- samo jos iz.razitije zbog geografsko-ekonomskog<br />
· polozaja - vaZi i za Korusku. Tako, dakle, dolazimo u<br />
celini do osnovnog uzroka zbog kojeg se Slovenci jos nisи u<br />
masi osecali kao jedna nacijэ.. Тај uzrok је: mizerno nizak nivo<br />
slovenackog kapitalistickog razvitka. (Reciproeno delovanje slo-<br />
ЋVROPSКE КRlZE 1 SLOVENACКI NAROD 173<br />
venacke zaostalosti, naime teznja slovenackog malogradanstva<br />
· i njegovog glasnika - inteligencije - da dostignu austronemacku<br />
burzoaziju i da se pretvore u nacionalnu burzoaziju<br />
mogla је da se pojavi, kao sto smo to vec pomenuli na primerи<br />
Stajerske, tek u· poznije vreme, jer је ova teznja, s jedne stra-<br />
. ne, zahtevala viSi i izrazitiji stepen austronemackog kapitalistickog<br />
prodiranja, koji је mogla dati samo ekonomska sloboda<br />
posle 1848, а, s druge .strane, imala је kao uslov bar delimican;<br />
iako neznatan slovenaCki kapita1istiC!k:i narpredak.)<br />
Slovenacke ekonomske prilike cetrdesetih i narednih godina<br />
mozemo drugim recima okarakterisati ovako: bile su krajnje<br />
nezrele. Zato slovenaёka nacija nije kao jednakovredna i<br />
spremna krenula ka prolecи nacija. Slovenacka nacija uopste<br />
jos nije Ьila nacija u punom, zrelom smislu reCi, nego је t~k<br />
nastajala kao slab nacionalni zametak. Nezreli ekonomski uslovi<br />
prouzrokovali su takooe (daЬome ne dirclctno, nego u svojoj<br />
krajnjoj konselwenciji) dugotrajnu jeziako-kulturnu bedu.<br />
Nezrelim ekonomskim uslovima odgovarala је nezrela drиst:vena<br />
struktura.<br />
Kod slovenackih politickih i kulturno-politickih istoricara<br />
nalazimo uglavnom tri tvrdenja о burzoaziji u slovenackim<br />
zemljama. Prvo, Юаz.е da је burzoazija Ьila "tuaa ро duhu, а<br />
delimieno i ро krvi"; drugo, .Podrugljirvo govori da burzoazije<br />
nije bilo kada su seljaci izlazili u polje; trece, uopste odrice da<br />
је tada postojala slovenaCka burzoazija. U svom jezgrи, svako<br />
od njih је na svoj nacin tacno. Pre svega, nije postojala moderna<br />
industrijska burzoazija (osim dva-tri malo znacajna izuzetka),<br />
sto 'jasno proizlazi vec iz nase ekonomske analize. Ali је<br />
postojao u smislи moderne ekspanzivnosti dosta impotentan<br />
trgovacki i industrijski kapital slabe ekspanzivnosti i postojali<br />
su malogradani-gradani - "gradani" zato sto su Шivali ...<br />
stara gradska prava. Kapital је umnogome Ьiо u stranim rukama.<br />
(Vidi Rudolf Andrejka, · "Doneski k preselitvenemu problemu<br />
ljuЬljanskega trgovstva", Trgovski tovaтiS, 1934-35). Na<br />
osnovu svojih istraZivanja An.drejika, izmedu ostaloga, kaZe sledece:<br />
"U nacionalnom pogledu doseljeni Nemci u svim slovenaёkim<br />
zemljama cvrsto su se drzali svoje nacionalnosti sve do<br />
kraja 19. veka; tek od pocetka 20. veka opaza se jaci uticaj<br />
asimilacije sa slovenackom sredinom. Pripadnici drugih nacionalnosti<br />
bili su u prvoj polovini 19. stoleca vecinom germanizovani,<br />
а u drugoj su se najpre poslovencili nama srodni Cesi,<br />
а kasnije i veCina doseljenih ]talijana." А tada u malogradanskim<br />
"gradanima" - koji su svoj esnafski mentalitet · i psihologiju<br />
zbog nerazvijenih slovenackih uslova sacuvali jos dugo,<br />
t1prkos cinjenici sto је francusko doba ukinulo esnafe i sto ih
•<br />
17 4 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
aиstrijska restauracija nije viSe obnovila - osim kod "cveta<br />
naroda", inteligencije, nije mogla da postoji cvrsta osnova za<br />
nekи narocito razbuktalи nacionalnи svest.<br />
Da је tada и slovenackim zemljama vec postojala razvijena<br />
industrijska bиrZoazija и modernijem smislи reci i da је<br />
· imala svoje ekonomske centтe kod nas, verov~o Ьi је njeno<br />
ekonomsko kretanje asimiliralo sa slovenackom sredinom, ako<br />
Ьi i Ьila · delimicno tuda "ро krvi". А ovako se desavalo upravo<br />
suprotno: k.ada ј е slovenack.i malogradanin - blago reeeno,<br />
veoma slabokrvan и pogledи slovenacke nacionalne svesti -<br />
postajao burzиjcic, krenиo је иtrvenim pиtem, koji је jos nekada<br />
oznacio "prosveceni apsolиtizam", jos dalje и tиdи ekonomskи<br />
i kиlturnи sferи ...<br />
Bитzoazija slovenackih zemalja је, dakle, cetтdeset osme goc!ine<br />
vтlo malo иcestvovala и slovenackom nacionalnom таstи.<br />
Sam:o jedno heтojsko dоЬа dato је uopMe burzoaziji, mada ga<br />
је ona samo и malo ·zemalja zahvatila potpuno i zaista heтojski.<br />
А slovenacka burzoazija је, S.to se tog dо.Ьа tiee, иopste<br />
zakasnila. Nema pravila bez izиzetaka, а ёetrdeset osme godine<br />
taka v izuzetak sи bili Slovenci. А vec iz onoga sto smo dosad<br />
konstatovali о tadasnjoj slovenackoj ekonomskoj i drиStvenoj<br />
strukturi mozemo videti da је slovenacki izиzetak proizlazio iz<br />
istih ekonomskih i drиStvenih zakona iz kojih је proizlazilo<br />
nemaёko ili francиsko pravilo. Uostalom, slovenacki narod moze<br />
da samo zbog pтopтatnih razloga zali sto је slovenacka burzoazija<br />
zakasnila: njeno zaka8njen}e znacilo је kako nedovoljnost<br />
slovenaёkog kapitalistiёkog razvitka koji Ьi povezivao slovehaCke<br />
zemlje и slovenaбku naciona1nu celinи, tako nedovoljnost<br />
slovenaёkog proletarijata koji Ьi se na barikadama bot-io<br />
protiv austrijskog apsolиtizma.<br />
Cinjenici da nije postojala slovenacka industrijska burzoazija<br />
odgovaralo је gotovo potpиno odsиstvo indиstrijskog<br />
proletarija·ta sa klasnim likom koji Ьi. odgova.rao vremenи.<br />
ОЬе glavne klase i antipodi modernog drustva pokazivali<br />
sи, dakle, и slovenackim zemljama godine cetrdeset osme tek<br />
svoje zametke. Ра ipak se 16. marta, kada је neki pиtnik koji<br />
је dosao iz Веса doneo LjиЬljancanima vesti о revolиciji, desio<br />
mali klasni sukob sa neverovatno jasnom IPerspektivom о budиcem<br />
drzanjи оЬе krajnje slovenaCke klase. LjиЬljanski "gradani"<br />
sи иvеёе и pozoristи odиsevljeno i stojeci zapevali - сатskи<br />
himnи. А ljиЬljanski proletarijat napao је radnjи "Mally<br />
et Hahn", skinиo Metternichovu slikи, росерао је i bacio и<br />
Ljubljanicи, polu,pao prozore gradonacelrniku Fischerи, rasterao<br />
troSarince i srиSio troSaгinu. Najzad је protiv njega morala Ьiti<br />
иpotFe!Ьljena vojska; kaiko pripoveda Apih, proletarijat nije hteo<br />
EVROPSКE КRIZE 1 SLOVENACКI NAROD 175<br />
da se umiri uprkos ljиbaznim recima zvanicnih lica i oslovljavanjи<br />
sa "Meine Herren".<br />
Ne zeleci da иzdiZemo slepo razbljanje bez konkretnog<br />
cilja, ipak ne mozemo da se sloZimo sa onom slovenaekom po1itlckom<br />
i kulturno-politickom istorijom koja и cinи ljиЬljanskog<br />
proletarijata od 16. marta 1848. vidi samo razbljanje. Istor:ijska<br />
i socioloska, а, na kraju svega, i ku'llt:urna vamost 16. marta<br />
sastoji se, naime, и sledecem prorocanstvu: prvo, da се slovenacki<br />
naтod doЬiti ЪотЬепи, иdатпи i doslednи dтuStvenи kla<br />
~и; drиgo, da се sloverпJaCJoa Ъитzоаziја zavтsitli tamo gde је i<br />
pocela i kиda се pиziti celog svog zivota, tj. и "sve-za-veтu<br />
-dom-i-caтa", i и тopskoj slиzЬi tиdinskoj тeakciji.<br />
Pre nego sto predemo od bиrzoazije i proletarijata na klasnи<br />
i politickи analizи drиgih slovenackih drиStvenih slojeva<br />
- tj. seljastva, malogradanskog sloja slovenaCke inteligencije<br />
i malogradanskog sloja slovenackog niZeg svestenstva - treba<br />
odgovoriti na pitanje: gde је uzrok tome &to sи se, иprkos<br />
konstatovanoj zaostalosti slovenackog kapitalistickog razvitka,<br />
koji jos nije Ьiо .и stanjи da иjedini slovenacke zemlje и nacionalnи<br />
celinи, slovenacke nacionalne teznje и revolиcionarnoj<br />
1848. godirni zgusnule и slovenacke jezicke, kultume i slkoisko<br />
-administrativne zahteve i dostigle svoj, svakako jos prilicno<br />
platonski, vrhunac и ideji иjedinjene Slovenije.<br />
Као odgovor na to pitanje, koji и okvirи ove raspravice<br />
mozemo, razume se, da damo samo и glavnim i opstim ёr1ama,<br />
dok resenje celog proЬlema mozemo samo da skiciramo,<br />
hteli bismo najpre naglasiti da vezи izmedи kapitalistickog osvajanja<br />
ekonomskog i drиstvenog popriSta i nastajanja nacije,<br />
narocito kod malih i slaЬih naroda, · ne smemo zamiSljati mehanicki.<br />
Radanje nacije bezuslovno је po;verz.ano sa kapitalistickim<br />
menjanjem starog nacina zivota, ali se ono moze da pojavljиje<br />
u veoma .razliCitim oblicima. Posle.dnju rec pri tome imajи<br />
prilike, okolnosti i uslovi и kojima rastenje nacije mora da<br />
proЬije svojи materijalnи ljuskи. Cesto nije ni potrebno da tom<br />
1-astenjи prvi zamah daje polet domaceg kapitalizma i samo<br />
domaci kapitalisticki izvor. Moze se desiti da је ono, dodиse,<br />
и svojoj polaznoj tacki po&ledica cisto domacЩ promena zivota<br />
i egzistencije, ali promena koje svoju nиZnи kapitalistickи razvojnи<br />
inicijativu i osnovu nemajи samo kod kисе i mozda ne<br />
иglavnom kod kисе. (Izvestan domaci minimum је svakako nиzan.)<br />
U takvom slисаји podstrek nacionalnom rastenjи daje<br />
opsta ofanziva kapitalizma, koja је vec morala da do izvesne<br />
шеrе materijalno preoЬlikиje tok domaceg zivota i · drиstva.<br />
Ako pogledamo prve decenije proslog veka, videcemo da<br />
opste aиstrijsko,. odnosno srednjoeVтopэko kapitalisticko prodi.-
i<br />
_ј<br />
176 _ BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
ranje nije ostavilo slovenaCke zemlje neddrnute ti njihovoj patrijarhalnoj<br />
i partikularistickoj idili, koju је vec pre razrиsio<br />
_"prosveceni apsolиtizam". Mada nisи dobile znacajnije vlastite<br />
industrijske centre i mada se nisu ujedinile u nacionalnu za-<br />
. jednicи, slovenaCke zemlje sи ipak bile ukljиcene u domen srednjoevropske<br />
kapitalisticke ofanzive i morale sи utoliko (ali sa:..<br />
mo иtoliko) da osete potrebe i duh novog vremena, jer sи (i<br />
opet samo ukoliko su) . pretrpele odgovarajuce promene u proizvodnji<br />
... Morale su se odrazirti posledice cinjeriice da је<br />
trgovinski kapital za vreme "prosvecenog apsolиtizma" kod<br />
nas паSао dosta plodno tlo, da је moderni k:apivalizam Ъаr "SfL<br />
strane" osinиo slovenaCkи zemljи i da, ртета tome, kapitalisticka<br />
era stvarno dolazi и 18. vekи jos па vrpci "prosvecenog<br />
apsolиtizma", kasnije па Ъajonetima velike Ъиrzoa.Ske Ъastine<br />
francuske revolиcije, а и 19. vekи, posle svrsene francuske<br />
epizode, 17 samostalnim i cvrstim srednjoevropskim koracima.<br />
Kapitalizam u pohodи, koji је sa svom nametljivoscи zahtevao<br />
minimum narodnog obrazovanja i sire pojmove о иpravi<br />
nego st~ su mogli ~а ih · dadи "prosveceni" i, kasnije, truli<br />
Mettermchov apsolutlZam, morao је da stavi na tapet i teznju<br />
tog vremena da narodи razumljivi jezik dolazi do izrazaja Џаr<br />
и osnovnim skolama, eksterno и uredima, а delimieno i u srednjim<br />
skolama. Stvarno se V!idi da sи ovi jezicki zahtevi cetrdeset<br />
osme bili - jezgro slovenackog programa. Ј os · је Matija<br />
Majar, 18 koji .је ;u iPgledu nacionalnih stvari spadao medu slo<br />
Yenacke "maksimaliste", 29. marta и Novicama krotko pisao:<br />
"А sta mi hocemo . . . ViSe stvari - а najvaznija је: · neka<br />
пат se da sloЪoda da и Sloveniji, kad god to zelimo i kako<br />
god zelimo postepeno иvodimo · svoj sloveпaCki jezik и Skole i<br />
и kancelarije." Slovenacki zahtevi koje је 6. aprila 1М8. predloZi.o<br />
dr Bleiweis 19 kranjskom. stale8kom. zemaljSikom. saЬoru<br />
potpuno se ogranicavajи na· pravo slovenackog jezika. A1i i jeziбki<br />
zahtevi "praktiooih Slovenaca" (da upotrebim Bleiweisov<br />
izraz) bili su sJи-omni. Zahtev za slovenacki univerzitet podstak1a<br />
је i prosirila tek dinamiooost 1848. godine.<br />
• 17 Rec је о francuskim Шrskim provincijama (1809-1813), и koje sи<br />
ulazili zapadni i jиZni krajevi Slovenije sa delom Hrvatske i sa Dalmacijom.<br />
11<br />
Matija Majar Zilski (1809-11892), svestenik, slovenacki narodni<br />
preporoditelj и Korиskoj, pristalica ilirskog pokreta. Godine 1848. obзaVIo<br />
~е slovenaCki nacionalni program "Sta mi Slovenci trliZimo" и<br />
kojem је zahtevao иjedinjenи Slovenijи. Putovao је и Rusijи. Bio' је<br />
trn и оkи aиstroиgarskom reZimи. _<br />
19<br />
.Janez Bleiweis (1808-1881), veterinar, lekar novinar i konzervativni<br />
politicar - staroslovenac. Sekretar Seljack~g druStva (Кmetijske<br />
druzbe) za Кranjskи; 1843. росео izdavati list Novice. Postao је voct<br />
slovenackog naroda i osnivac pragmatisticke i oportunisticke politike.<br />
1-<br />
BVROPSКE КRIZE 1 SLOVВNACКI NAROD 177<br />
SlovenaC!ki jeziCko...Jro1turni i skoJ.Sko-adminjstrativni zahtevi<br />
godine 1848. imaju svakako svoj koren u opstem srednjoevropskom<br />
pohodtt kapitalizma, koji је i u slovenaCkim zemljama<br />
stvarao nove uslove egzistencije i nove idejne poglede.<br />
Ali te zahteve intenzivira pokret godine 1848. · .<br />
А ideja ujedinjene Slovenije Nju .sи prvi formulisali Ьес<br />
~ "Slovenijani" 20 , koji su nacionalnost studirali u тevolиciji,<br />
1ako su, _ uostalom, u preteznoj vecini ostali и idejniin sponama<br />
austrijske reakcije. Ideja ujedinjene Slovenije је, dakle, neposredna<br />
posledica i najlegitimnije slovenaCko dete srednjoevropske<br />
revolиcije. Nји је slovenackom narodи rodila i kao ubogo<br />
novorodence svojim zdra\dm mlekom odrzala и zivotu stvaralacka<br />
snaga тevplиcije koja preskace decenije, . . . mada је<br />
"cvet naroda" poveo slovenastvo na drиgu stranu barikada; Citav<br />
kasniji slovenacki kulturni i politicki razvoj dokazuje da<br />
bez revolucije zahtev za иjedinjenu Sloveniju jS dugo ne<br />
Ьi zasijao na na.Sem IIШ'aenom politiOkom i kultumom nebu iznad<br />
one zagиSljive atmosfere. I na nasem jadnom i, и celini<br />
uzevsi, koniтarevolиcionarnom primeru odrazila se elementarna<br />
snaga revolucionarnog stvaranja. Pokazalo se da revolucionarno<br />
vreme moze da digne na noge i osvetli put malim i zaostalim<br />
пacijama, koje Ьi inace jos oOa.jnicld c~k:ale, ukoliko Ьi<br />
иopste docekale ...<br />
Ako sada pogledam.o. drustvene snage koje sи ,pri tada.Snjoj<br />
slovenackoj socijalnoj sti"ukturi zastupale skromnu sacicи ne<br />
odvec _glasnih slovenackih zahteva, naci cemo zalosnu sliku.<br />
Slovenacka burzoazija, ukoliko је postojala, bila је konzervatlvna,<br />
povezana sa feиda1nom zaostaloscu. Као takva nije mogla<br />
da predstavlja ni napredak ni materijlne uslove koji Ьi ubrzavali<br />
slovenaCko nacionalno rastenje, nego је jedino mogla da<br />
brani, odupirиci se prodiranjи naprednije nemaCke bиrZoaz!je,<br />
slovena:cku "partijarhalno&t", sto znaCi; a;p5te uzevsi, interese<br />
austrijskog apsolutizma. Glavna nacionalna inicijativa pala је<br />
tada и deo malogradanskom sloju slovenaCke inteligencije i<br />
malogradanskom slojи slovenackog niZeg klera. Ova . dva slovenacka<br />
drиstvena sloja sи tada, s obzirom na svojи drustvenи<br />
ulogи i svoj kontakt sa zivotom, svakako najcesce susretala<br />
nove nacionalne potrebe; ona su, dalje, imala najviSe intelektиalnog<br />
oruda i orиZja za formulisanje slovenaCkih nacionalnih<br />
teznji i zahteva: najzad, njih sи, kao drиstvene grиpe, interesi<br />
njihovog sloja podsticali, u materijalnom i drustveno razvojnom<br />
smislu reci, na delovanje u pravcи postizanja tadasnjih<br />
slovenackih nacionalnih ciljeva: ·<br />
20<br />
Slvena~ s~de~~ clanovi drus~Э: !,Slovenija", osnovanog и<br />
Беси aprila 1948, Ob]aV!li sи program изеdiщеnе Slovenije. ·<br />
U <strong>Boris</strong> Кidril!, I
178 BORIS КIDRIC:, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Naivari slovenacki filistar mogao Ьi sada .da izvede entuzijasticki<br />
zakljucak: О dobra stara vremena! Sudblna slovenackih<br />
zahteva nije Ьila u rukama seblcnih i materijalno zainteresovacih<br />
k1asa sa ove Ш O!Ile dru5'tvene оЪаlе, nego u rukama<br />
prodиhovljenih ljudi; bllo је sve u r~u.- Мi slovenacki<br />
filistar Ьi se grdno prevario.<br />
Drustveno-istorijski, "cvet naroda" nije. Ьiо · niSta drugc<br />
do skroman i nejasan slovenacki vesnik opsteg srednjoevropskog<br />
kapitalistickog marsa. Као takav, Ьiо је krajnje nedozreo<br />
i uz to jos ponekom crtom "prosvecenog apsolutizma" obdareni<br />
prethodni dodatak kasnije slovenacke burzoazije iz prilicno daleke<br />
bu.dиcnosti. А pri tada8njoj slovenackoj socijalnoj strukturi<br />
"cvet naroda" - inteligencija - Ьiо је ujedno i neposredni<br />
privezak, а delimieno i sastavni deo SllovenaCke konzervativne<br />
burzoazije, о cijoj је ulozi malocas Ьilo reci. Osim toga, jedan<br />
njegov deo, naime slovenacki niZi kler, stajao је jednom<br />
nogom neposredno u feudalizmu, iako u proslom stolecu treba<br />
dosta dugo prilieno ostro razlikovati malogradanski sloj slovenackih<br />
niZih svestenika od visokog austrijskog klera, koji је<br />
Ьiо tipican feudalac.<br />
"Cvet naroda" unapredivao је slovenacko nacionalno rastenje<br />
dotle dokle su isli interesi i potrebe njegovog sloja. Oni<br />
sи pak bili, и poredenju sa burnim vremenom, idosta usk:i, а njihovi<br />
koreni nisи Ьili liSeni reakcionarnog drustvenog obelezja.<br />
SlovenaCkoj naciji је tada nedostajao, рте svega, ЪorЪeni pro-<br />
1etarijat, па Cijoj Ьi se antiapsolutistiCkoj Ъarikadnoj vatri mogli<br />
da zgreju i slovenaCka nacionalna misao i slovenacki nacionalni<br />
zahtevi.<br />
Dakle, opet nailazimo na nezrelost slovenackih prilika. Zato<br />
је opravdan ovaj zakljucak: slovenacki kontra·revolucionarni<br />
postupak 21 cetrdeset osme ne proizlazi, и poslednjoj instanci, iz<br />
,.zrelog" тesavanja slovenaCkih nacionalnih interesa, nego iz<br />
slovenacke nezтelosti koja је spreci1a revolucionarni izraz slovenaCkih<br />
nacionalnih zah~eva.<br />
21<br />
. Kidriceva ocena da је drzanje Slovenaca 1848. bllo antirevolucionarno<br />
potice iz t:~oliticke potrebe njegovog spisa, koji је predstavljao<br />
idejni obracun sa slovenackom burzoazijom. Moderna istorijska<br />
nauka је tu ocenu vee prilicno modШkovala. Ukazala је na izrazito<br />
nemaCki nacionalni karakter beCke revolucije i na njene germanizatorske<br />
tendencije, koje su male slovenske narode (medu njima i Slovence)<br />
odvratile od revolucionarnog Веса. (Roman Rosdolsky, "Friedrich<br />
Engels und das ProЬlem der 1 geschichtlosen Viilker' (Die Nationalitiitenfrage<br />
in der Revolution 1848-1849 mit Sichte der Neuen Rheinischen<br />
Zeitung)", Aтchiv fii.т Soziatgeschichte, /Friedrich-Ebert Stiftung, Rannover/,<br />
4/1964, str. 87-282.)<br />
EVROPSКE КRIZE I SLOVENAC:КI NAROD 179<br />
А ako је taj zakljucak pravilan, onda је zadan prvi udarac<br />
savremenom "pedagoSkom" iskor.iSeavanju slovenacke i slovenske<br />
kontrarevolucije. Naime, oЪjektivna nezrelost ne moze se<br />
vise ,ponoviti kod zrele nacije ...<br />
Zvanicna istorija moze, razume se, jos pribegavati rasudivanju<br />
da ј е slovenaaki pravac, upravo s obzirom na slovenacku<br />
objektivnu nezrelost, koja se ne. bi bila mogla odupreti<br />
nemaCkoj nacionalnoj ekspanziji, u znatnoj meri dokazao suЪjektivno<br />
zreo i doЬar politiOki nos svojih nosilaca ·"&taroslo<br />
venaca". Sli
180 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-19410<br />
Nemacki "pretparlament" zatekao је izvanredno povoljan<br />
strategijski i takticki polozaj za nastavljanje i dosledan zavrsetak<br />
burzoasko-demokratske revolucijeo Austrijski · apsolutizam<br />
s·e poljuljaoo U Berlinu је proletarijat na barikadama- porazio<br />
elitne pruske cete i naterao prusku militatdstiOku Cizmu na<br />
povlacenje iz gradao Becki i berlinski martovski dani nisu uz<br />
to bili jedini ko]i su smekSavali gresne' kosti srednjoevropskog<br />
apsolutizma. Ugarsku, Italiju i Poljsku ta'kode је zahv.atilo<br />
vrenje. Berlinska martovska revolucija iznudila је amnestiju za<br />
poljske revolucionare koji su godinu dana ranije bili osudeni<br />
u Berlinuo Narodna masa ih vec 20. mar;t;a, uz vijorenje nemaCkih<br />
i poljskih zastava, vodila iz · Moablta pred kraljevski<br />
dvor. Poljska revolucija је obecavala da се naceti neiscrpnu rezervu<br />
i oslonac evropske reakcije - elementarnu i varvarsku<br />
snagu carskьg apsolutizma, sto је toj revoluciji u Srednjoj Evropi<br />
davalo poseban strategijski znacaj. Ni u Ceskoj se stvari<br />
jos nisu razvijale izrazito kontrarevolucionarno, nego su pre<br />
slabile austrijsku apsolutisticku zgradu. Ceska radikalna demokratija<br />
pod vodstvom mladog Slatk:ovskog im.ala је jos perspektive<br />
koje su se pokazale о Duhovima 1848, i nasle svoj poslednji<br />
odjek u inace konfuznom pokuSaju majskog ustanka godine<br />
1849. U austrijskim vladajucim krugovima vladala је klasicna<br />
zbrka. Car је morao da uverava revolucionarne Beclije u svoje<br />
,,najvise zadovoljstvo". Ostroumnije od austrijskog postupio је<br />
pruski dvor, ali su i njemu berlinski radnici naterali strah u<br />
kosti. Vece ostroumlje pruskog apsolutizШa bilo је paralisano<br />
zrelijim revolucionarnim ostroumljem narodnog (ne budoaskog<br />
!) Berlina.<br />
Covek Ьi mislio da се nemacki "pretparlament", s obzirom<br />
na odlienu revolucionarnu situaciju, Ьiti svestan toga d.a se<br />
gvozde kuje dok је vruce i da се uciniti ono sto su mu naredivali<br />
vreme i interesi revolucije: da се se proglasiti perma-<br />
7~entnim, da се organizovati oruzanи silи za svojи odbranи, da<br />
се povezivati bar nemaCke revolиcionarпe tokove i da се pokи<br />
Пati da oslobodi sve nemaCke revolиcionarпe snage, da се stиpiti<br />
и dodir sa revolиcW.warnim pokretima drugih nacija. NiSta<br />
ni nalik! Umesto sveg toga nemacki ,,!Jretparlament" smatrao<br />
је svojom dumSeu da se sloZi sa kneZevskim Bundestagom о<br />
sazivanju nemaCke narodne skupstine, koja се sama odluciti<br />
treba li ili ne treЬ.a da se smatra suverenom . . . "Od!ЬOr pedesetorice",<br />
koji је ostao posle "pretparlamenta", slao је, medutim,<br />
u svet proklamacije sa pramim frazama i prepirao se sa<br />
Bundestagom о ... kompetenciji.<br />
BVROPSКE КRIZE I SLOVENACКI NAROD 181<br />
Nasиprot odlиenosti nemaCkih proleterskih i. plepejskih<br />
masa, nemaCka bиrzoazija ista је, dakle, и revolиciju konjuzna<br />
i koleЬljiva.<br />
Ono sto је росео "pretparlament" nastavio је i parlament<br />
koji ј е postigao "vr himac" svoj е "revolucioo.arne" . <strong>dela</strong>tnosti<br />
kada је z.a regenta Ra:jiha postavio- austrijskog. :Ь.advojvodu<br />
Johana. 22 · · " ·<br />
Istorijske cinjenice koje su dovoljno i.Strazene, ali koje u<br />
ovoj raspravici ne mozemo detaljno nabrajati (mada verodostojna<br />
istorija cetrdeset osme napisana na slovenaCkom · jeziku<br />
ne Ьi nimalo skodila slovenaekom narodu), svedoce da је nemacka<br />
burzoazija zbog svoje konfuznosti i koleЬljivosti u poёetku<br />
revolucije otiSla u toku revolucije u - kontrarevoluciju.<br />
А zasto Odgovor је jasan. On glasi: zato sto se bojala proletarijata.<br />
Ako је, naime, kruti srednjoevropski apsolutizam Ьiо jos<br />
reakcionarniji od prezivelog .francuskog apsolutizma, revolucija<br />
1848. bila је, uprkos svom porazu, u pogledu svojih socijalnih<br />
p1-avaca vec naprednija od francuske revolucije 1789-1793. U<br />
velikoj francuskoj revoluciji nastupale su klasno jos neoblikovane<br />
narodne mase iz Templa i Sent Antoana~ А u revoluciji<br />
1848. nastupao је vec proletarijat, kod kojeg· је pocela da se<br />
razvija klasna svest. Prestrasena pojavom svog sve zrelijeg antipoda,<br />
burzoazija је 1848. izdala revoluciju i priЬegla kompromisima<br />
sa feudalnom i *olutis·tiCkom reakcijom. BиrZoasko<br />
-demokratska revolucija 1848. propala је zbog polovicnosti bиrzoazije.<br />
А iz toga sledi vazan zakljucak u pogledu tvrdenja da<br />
је slovenacka nacionalna konrtrarevolucija bila "n.aciona1na potreba".<br />
Doduse, potpuno је tacno da је nemacka liberalna burzoazija<br />
bila prozeta ekspanzivnim zeljama, ali pomenuto tvrdenje<br />
u isto vreme zaЬoravlja da је nemacka bиrZoazija zЬog<br />
svoje klasne suprotnosti prema proletarijatu bila nesposobna<br />
da izvojuje pobedu revolucije. Velika Nemacka koja Ьi voljom<br />
nemacke bиrzoazije progutala slovenske narode nije postala<br />
definitivum, pre svega zato sto је nemacka bиrzoazija zbog<br />
straha od plebejske revolucije nije mogla revolиcionarпo ostvariti.<br />
Ako је taj zakljueak pravilan, onda је Prijateljevo rasudivanje<br />
zapravo izgubllo svoju osnovuo No ucinimo jos jedan<br />
korak dalj е i ispitajmo na kom putu ј е revolucija 1848. mogla<br />
da pobedi.<br />
22<br />
о Johan Habsburg-Lothringen (1782-1859), austrijski nadvojyoda,<br />
sщ Leopolda П, zalagao se za nacionahio ujedinjenje nemackog naroda,<br />
zbog eega ga је Frankfurtski parlament izabrao 18480 za regenta, aii<br />
se on vee 18490 godine povukao sa o:vog polZaja.<br />
о
Ј<br />
182 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Каdа "gornja", vec u samom poeei!ku revolucij е ј edva !pOlurevolucionar:rщ<br />
klasa na kapitula'ntski naёin napusta bojiste iz<br />
straha od "donje", dosledno revolucionarne klase, а ta "donja'!<br />
klasa fanatiёno skuplja svoje jos nezrele snage u nameri da<br />
prevrat izvrsi bez izdajnika i protiv njih ''--- onda bu.rZoasko":"<br />
-demokratske revolucije -proslog vremena imaju priliku i perspektivu<br />
da iznesu na svetlost dana sve ono sto је jos · nedavno<br />
izgledalo kao utopija i1i cak kao apsurtma proti.vreanost. u<br />
razdoЬlju koje se zgusnulo oko eksplozivne godine 1848. nacelno<br />
је postojala mogucnost da evropska revolucija krene protiv<br />
"polurevolucionarne" volje polovicne. nemacke burzoazije ple<br />
Ъejskim jakoblnskim putem, pod novim, francuskom jakoblnstvu<br />
jos tudim, znakom proletarijata koji klasno sazrev_a i svesno<br />
osvaja rukovodstvo и revoluciji. Na taj nacin revolucija Ьi<br />
spreёila svoj inace neizЪezan poraz.<br />
Ako uzmemo u obzir сео tok revolucije, mi smemo kategoriёki<br />
tvrditi da Ьi revolucija 1848. pobedila da se razvila u<br />
izrazito plebejsku i jakobinsku, pod rukovodstvom nove drustvene<br />
snage. А takva revolucija ne Ьi mogla da bude u suprotnosti<br />
ni sa kakvim nacionalnim pokretom koji Ьi se oslanjao<br />
na revolucionarne narodne snage. U Sloveniji је evropskoj<br />
plebejskoj revoluciji mogla da se pridruZi seljaCka Ъиnа, za<br />
koju su postojali dovoljni objektivni i subjektivni uslovi.<br />
Sa ovom konstatacijo.m. Prijateljevo rasudivanje izgu:Ьilo<br />
ј е i poslednj е ostaJtke osnovanoэti. Dodu8e, sada se moze jos<br />
mehanicki prigovarati da za to jos nije :riastupilo vreme, da<br />
proletarijat jos nije Ьiо dovoljno zreo da vodi plebejsku revoluciju<br />
i da је, prema tome, nasa teza "nerealna". Takav prigovor<br />
је taean i QPravdan · Sanio utoliko ukoliko ј е rec о svrsenim<br />
cinima. Snage radnicke klase bile su, naime, stigle upravo<br />
do one ·tacke ka!da su vec htele, ali jos nisu эащ.т mogle.<br />
Zato је revolucija 1848. i propala uprkos cinjenici sto је· na<br />
plebejsko-jakobinskom putu, pod rukvodstvom radnicke · klase,<br />
mogla pobediti da је radniCka klasa imala vise politickog iskustva<br />
i vec sasvim izgradene teoretske poglede. Ali razlika izmedu<br />
nerealnosti Prijateljevog "definitivuma" (nota Ъеnе primenjenog<br />
na revoluciju, sto naglasavam, jer necu da bude nesporazuma<br />
u pogledu druge vrste definitivuma) i "nerealnosti"<br />
nase perspektive је ogromna. Prijateljev definitivum је u svakom<br />
pogledu nerealan. Prvo, demantovali su ga svrseni dogadaji;<br />
drugo, nemacka burzoazija ga viSe nije ni htela ni mogla<br />
1·evolucionarno realizovati. А "nerealnoj" · perspektivi radnicke<br />
klase i pleЪejskih masa pod njenim rukovodstvom razvitak је<br />
vec tada dosudio- realnu Ъuducnost!<br />
EVROPSКE КRIZE I SLOVENACКI NAROD 183<br />
Cim smo proЬlem cetrldeset osme zaihvatili sa te strane,<br />
vec smo u celosti osudili socijalnu i politicku sa_drzinu tadasnjeg<br />
slovenaCkog nacionalnog pokreta, koji је spolja podupro<br />
austrijski apsolutizam, а u zemlji pozivao- slovenaёke · seljake<br />
staщpanom i govornom reC.ju 11 11.Ш red i pos1u8nost", ра se,<br />
prema tome, borio protiv ekspanzivnih teznji nemacke burzoazije<br />
sa krajnje reakcionarne desne umesto sa kr.aj;nje leve strane.<br />
Realni postupak slovenaCkog "cveta nacije" i slovenaCkog nacionainog<br />
pokreta po:d njegov:im jadnim vodstvom, kojem ni na<br />
pamet nije padalo da se osloni na revolucionarnu snagu slovenaCkih<br />
seljaJka, morao је, dakle, u svim prilikam.a ostati<br />
reakcionaran. Slovenacki nacionalni pokret u ovoril razdoЬlju<br />
doЬio је na taj nacin nepoЬitno reakcionaran pecat. -<br />
А iz sveg toga sledi da је slovenaOki. preporod, ako је hteo<br />
da u datim uslovima slovenacke zaostalosit ucini viSe- nego sto<br />
mu је diktirala sama potreba razvoja, morao da se osloni na<br />
revolucionarnu snagu slovenaCkog seljaka i da ucestvuje u<br />
stvaranju slovenaCke nacije u onom smislu koji је proizlazio<br />
iz celokupne evropske nacionalne zrelosti. U tom pogledu је<br />
izvanredno zanimljiva, .а zЬog vaZn.()sti је citiram doslovno, i<br />
konstatacija prof. Кidrica 23 na IX strani njegovog Preserena:<br />
"da је poziv na revoluciju ]фјр. treЪp. s.eljako. ф istrgne iz је':'"<br />
udalnih okova neophodno potreЪna parola slovenaCke regeneracije<br />
ako nastojanje za regeneracijom i vecom afirmacijom. onog<br />
jez'Lko. ciji је jednojeziCki nosiLac Ъiо S(Lmo stanov'Тllik slo~nackog<br />
sela treЪa da uopste ima ozЪiljan smisao." (Кurziv је<br />
moj.) Кidriceve reёenice ne dodiruju, doduse, neposredno godinu<br />
1848, a1i se logiёki odnose na nju, а to ne moze da porek,..<br />
ne ni njihov autor ako nece da uopste porekne svoju konstataciju.<br />
Kidriceva konstatacija ima za sadrzajno prosudivanje i<br />
za kгiticko ocenjivanje starije, a1i i novije, slovenacke kulturme<br />
i nacionalne istorije prelomni znacaj i u zvanicnoj slovenackoj<br />
lmjiZevnoj istoriji predstavlja prekid sa iskljuёivo jezicko-kulturnim<br />
shvatanjem. А u pogledu logickih zakljucaka koji iz<br />
nje mogu da se izvedu ona је toliko radikalna da se opravdano<br />
23<br />
France Kidriё (1880---.1950), slovenaёki knjiZevni istoriёar, profesor<br />
Univerziteta u LjuЬljani, otac 'Вorisa Кidriёa. Jedan od najistaknutijih<br />
slovenaёkih nauёnika. Као struёnjak za stariju slovenaёku knjizevnost<br />
afirmisao је nove rezultate knjiZevne :kritike zasnovane na<br />
pOZitivistickim nacelima. Pisao је о PrimoZ\1 Тrubaru, о narodnom preporodu<br />
kod Slovenaca, о Franceu Preserenu (Preseren, I, Pesnitve, pisma,<br />
1936; Preseren 1800-1838. Zivljenje pesnika in pesmi, 1938). Rezultate<br />
svojih naucnih istraZivanja povezao је u oblmno delo Zgodovina<br />
slovenskega slovstva od pocetkov do Zoisove smтti. Od 1944. do<br />
1945. Ыо је u nemaёkom koncentracionom · logoru. Posle rata, blo је<br />
predsednik Slovenaёke akademije nauka i umetnosti.
184 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
moze sumnjati da је autor Ьiо svestan sve njene dalekoseznosti<br />
kada ju је napisao. Naime, aiko Kidricevu konstataciju stavimo<br />
џ. tadaSnji drustveni i poћtiCki okvi!r evro.pske revolucije, onda<br />
mozemo i moramo izvesti ove zakljucke:<br />
1) (Okvir koji dajemo mi.) BиrZoasko'-demokratska revolu- _<br />
cija, "koja treba seljaka da istrgne iz feudalnih okova", mogla<br />
је ici u dva pravca: i1i ЪитZoaskim· ili pleЪejskim jakoЪinskim<br />
u znaku proletaтijata koji klasno sazreva. Burzoaski put cupao<br />
је seljaka iz feudalnih okova da Ъi ga stavio u klesta kapitalisticke<br />
eksproprijacije i proletarizacije. Plebejski jakobinski put<br />
cupao Ьi ga iz feudalnih okova, jer Ьi se morao boriti za narodne<br />
interese, za opsti napredak, protiv svih politicki i ekonomski<br />
vladajuCih klasa bez izuze'1Jk:a. Вol'lbene seljaeke mase Ьile Ьi<br />
pored proletarijata njegova osnovna snaga. Ukoliko plebejska<br />
jakob:inska revolucija ekoncxrnski ne Ьi u pocetlro mogla dtugo<br />
nego da kapitalisticki sistem, osloboden feudalnih okova, iskoriscava<br />
za napredak produktivnih snaga, utoliko Ьi njena revolucionarno-
186 EVROPSКE КR.IZE I SLOVENACКI NAROD<br />
Ijenje mrvica i kontrarevolucionar~u ~о~. svog na~io~~1n,g<br />
rukovodstva. Osnovni uzrok ove nase "IStorl]Ske tekovme bilo<br />
је odsustvo klasno formir~o~ ~odernog prol~t~rij~te3:. . .<br />
Potkraj proslog imperi]alistickog .rata, ko]l ]е cetir1 ~о~е<br />
Unistavao zivote i razarao kulturu, а IStovremeno postavю cvrstu<br />
granicu izmedu starog i novog seta, slo~e~ack~. n~rodne<br />
mase su se zatalasale а da nisu prmele svo] IStorl]Ski udeo<br />
emancipaciji coveka. IШа је to velika nesreca za malu naciju.<br />
Svu nj enu tezinu potpuno s.eбamo .и stvari tek idanas, !k~da .z;am<br />
savremeni proЬlem objavl]U]e da ]е sve . to mog~o ~1t1. vec .~а<br />
nama i da smo danas vec mogli da gтad~mo u siШbiOZl nас~за<br />
i ljudi.<br />
Druga nasa osnovna nesreca nije ~е bila plod obj.ektivn~<br />
nezrelih uslova. Nova druStvena snaga ]е rea1no posto]ala, al~<br />
јој је kod nas nedostajalo odlueno teoretsko, taktiCko i · organizaciono<br />
rukovodstvo.<br />
Danas taj nedostatak viSe ne postoji. А ujedno је celo evropsko<br />
i svetsko vreme jos. zrelije, iako se energije sakupljaju<br />
tek potencijalno. Zato је put slovenackog naroda, uprkos neuporedivo<br />
vecoj sudbonosnosti i zamrsenosti savre~enog pro<br />
Ьlema, za one koji oseeaju i misle zadsta nacional!no, rtj. narodno,<br />
jasno ocrtan.<br />
Nove cinjenice treba povezivati sa starim iskustvima. О<br />
suvoj grani na slovenackom na~ion~1nom. staЬlu istorija ne g~vori<br />
uzalud. Isto tako ne govon uzalud n1 о snagama slovenackog<br />
seljastva, koje moze da vodi do uspeha samo nova drustvena<br />
snaga.<br />
Ujedno је danas moguena i cr:;uma r:aina ~teza Шm.e~u ~~gleda<br />
na svet i vlastite slovenacke akt1vnosti. Ne posto]l VISe<br />
samo stari svet, nego zivi i gigantski snuje i novi svet.<br />
("Evropske krize in slovenski narod"),<br />
Sabrana <strong>dela</strong>, I, Beograd 1959, str. 67-102.<br />
BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941. 187<br />
NAPOМENE UZ ISTORIJU SLOVENACКE<br />
КNJIZEVNOSTI*<br />
Kod nas se odomaCio wlo karakteristiean оЬiеај : u svojim<br />
odnosima !Prema slovenackom nauenom i knjizeViilom Olimpu<br />
slovenaCka mteligencija neguje izrazito dvostrиlki:i ~oral. N~ega<br />
su јој usadili ЬtmZoasko vaspИanje i iЬurZoaska tradicija, а<br />
pothranj;uje ga savremena slovenaCka .burzoaska sredina. Cesto<br />
ј е tO neposredn.o pove.zano sa ikulturno maskiranim kruhoborstvom.<br />
U zvaciOnim i sveeanim prigodama- slavo.pojka; kad se<br />
radi о preworuci - poseta veliCini i jos posebno naglaSe:na intimna<br />
slavopojlka d pristojoo zajedljiva primeidЬa na racun konkurentske<br />
veliCine; u kafani - "kritiCko" mlacenje 1prazne<br />
slame. Ta'kva је fizionomi~a dvostrukog morala, koji se ,bujno<br />
razvio umesto kritiCkog duha.<br />
Razume se, posledice n:isu irostale. Ргvо, one su јо8 vise<br />
una~ile stvaralaCki i karak:terni. liik, slovenaCkog kulturnog<br />
radmka, drugo, one su •U II'izlnici na8ili nauC:nih ~ostignuea dale<br />
pravo gradanstva Citavom llШlostvu okostalih, nauCn.oj istini i<br />
savremenim siiovenaCkim ku1turnim, socija1nim i (pOlitickdm potrebama<br />
suprotndh dogmi, koje se, uostalom, tvrdoglavo pojavlju~u<br />
zapravo vec iz generacije u generaciju.<br />
iМada 'Ы anaj koji Ь]) se iskre!no i svesltrano raspisaю i о<br />
dr:uStvenom 1iku slovenaCkog !iiD.telektualca obavio veoma ikoristan<br />
.posaiO, ipaik :pisac ovih "Napomena" IIlaПlerava da se pgoc-aniC:i<br />
is'kljucivo na osvetljavan~e, krdtiku d socijalno poreklo nekih<br />
najmaeajnijih okostalosti koje su se •uvrezile u nasюj k!njizeVtiloj<br />
istorijd. Napominjem da nem.am namere .da odricem<br />
nauenu 'VI'ednost ni sakupljenom materi(jalu IIli onim sintezama<br />
koje ее Lizd:r:Zati kriticku o8trinu osloЬodene ibuduCrюsti coveka;<br />
najmanje lblh Z-eleo da potcenjujem mutkotrpno :minuciozno<br />
slщpljanje i ocenu Citavog onog materijala bez !kojeg ne .Ы bl.!la<br />
rnюguca ni sadasnja iili buduea temeljna stnt·eza. Ov.de је ree о<br />
obraбunu sa reakcionarnim .apriorizmima koji nemaju svoj ko-<br />
• Clanak је, pod pseudonimom А. Javor, objavljen u casopisu Sodoibnost,<br />
VIП, 11/1940, str. 514--516. i 12/1940, str. 556-561.
188 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
ren и mateг.ijalu, vec ,и zastareli.m. ideolookim akovima koji,<br />
иprkos znaeaju, zaslиZenosti i intelektualnom ikapacitetu aиto<br />
;ra, proizlaze - iz druStvene ograniCenosti i ogranieenosrti pogleda<br />
na svet.<br />
· Takav је obracun zapravo 1edina ,protivteZa. izopacenosti<br />
dvootrukog morala. Vrednim autorima on се dati duZn.o postovanje<br />
alro и razvilt'ku nauC.ne misli konstartuje njihiovo mesto,<br />
koje се ostati uprkos potrebnim kor~tura:ma. А u isto vreme<br />
on spajla naiUICn!u nrisao sa oЪjlelkti'V!Illim tokom razvoja, 'iZ kojeg<br />
ni:Cи i и koji se opet waeaju sva nauana zЬivanja.<br />
О dюgmama · и Prijateljevim StaтosloVencimii 1<br />
U svojoj rasprav.ici "Evropэke ~е i siovena&:i narod"<br />
dodirnuo sam Prijateljevu nesigurnoot u tome da !li se 1948.<br />
"Slovenci u svojoj masi jos nisu ili se viSe nisи osecali koo<br />
jedna nacija" (Staroslovenci, I, 40). Urpozorio sam: da је Prija.telj<br />
eva dilema posledica b~oaskoprofesorskog ideaИsti&.og i nedijalektickog<br />
shvatanja istorijske kategorije "nacija". · ·<br />
Vec povrsna analiza tadaSnjd:h slovenackfli ekonom.sk!ih uslova<br />
jasno pokazuje da 1948. godine 6 тazvijenoj slovenaC!koj<br />
naciji ne moze jos & bude govoca, ali da sva'kalko im:amo posla<br />
s nacionalnim zametkom. T~kvu analizu ;Prija\_eЩj nije izv:rSio.<br />
U njegovim Staтosloveitci'11Ui ne moZ€ se konstartюvati da on<br />
oseea da Ьi takva analiza Ьila potтebna. ;JStШa је, doduse·, k:fu<br />
је Prijatelj dobar deo rtre6e glave u ,"RazdoЬlju aiciivnog koozervativizma"<br />
pcisvetio slovenackюm · ekonomskom i s.ocijahiom<br />
Zivotu, :ali njegov op.is ne moze da nadoknadi analizu koja Ьi<br />
davala osnovu za sintezu. 1 Zanimђivo је da .Prijatelj; kome mo<br />
.Ze ,da se odrice smisao za svestrano saJЬiranje grade pre ·nego<br />
osecanje za sintez'u, svoj ekonomski i socijalni ipregled slovena&:ih<br />
prili!ka .oko 1848. godine uzima u obzir samo "saЪiracki",<br />
to jest samo utolikю ukoliko se radi о· pozitivnim i negativnim<br />
momentima koji neposredno utieu na proizvodinju, а pr·e · svega<br />
na potrosnju slovenaeke lepe :knjizevnosti. ("Ako је seljak iblo<br />
tako teskю pristupaean d tako malo IPrij emC:iv Ca.k i za stvari<br />
koje su se ticale njegovog materija1nog stanja, а davale sи ти<br />
se i tumaCile putem stampe, on:da је razumljivo sto је utoliko<br />
manje mogao figurirati makar samo lkao pasivan patro5ac u<br />
razvoju slovenaCke lepe knji.Zevnosti", glasi na 98. strani I<br />
knjige Staroslove-п.aca lkvintesencija PriЗateljevog opisa slove-<br />
• Ivan Prijatelj, Kulturna in politicna zgodovina Slovencev, I. Staroslovenci<br />
(оЪdоЪје tvornega· konservativizma 1848,--1860), LjuЬljana 1938.<br />
NAPOМENE UZ ISTORIJU SLOVENACКE КNJnEVNOSТI 189<br />
na:CkiJh seljackih prilika. Ро svojoj svrsi, njoj od!govaтa sledeea<br />
sama .ро sebl praViiiJna Prijateђeva konstatacija na strani 106~<br />
"Na ро~ос ove 1bиr2юazije; !lroja је и svojoj :veeini 1\;onula и<br />
nemaCkoJ atmosferd Cim se mateг.ija1no, drustveno i duhoVII1o<br />
~alo. podigla, n~8a :Jmjizevnost nije· mogla daraeuna ..·.") Pri<br />
JatelJu se dogodilo da se katedarsJci, Sam.o u formalnom pogledu<br />
struC.no, ogra.nicio na slovenaC.ku lepu 'knji.Zevnost uprav.o · iko:d<br />
slovenaakog ekonomskog i socijalnog proЬlema 1848 i to upтkos<br />
Cinjenici sto Staroslovenci :idu vi8e u politiCku n~go u knjizevnu<br />
istoriju!<br />
Odakle Prijateljeva nezainteresovanoot za e'konoms'ku i socijalnи<br />
a~liz.'ll:• kao i za njeno privlacenje и QI)Вtи sintezи<br />
~~е _IStonJe, kad se zna da se Pr:tjatelj и svoji.m knjiZevno<br />
-ш·tonJskim odnoono iku1turno-istorijskim raspravama vrlo rado<br />
n_asir~~o bavio P'!'rSinom propratnog politickog i socijalno<br />
-1Stor:Jskog ~te:lJala (Napomenи6u uz pu,t da su Prijatelju<br />
mnog1 zamerlli nJegove zahva.te и politicko i drustveno popriSte;<br />
a1i kritika :te vrste nije nimalo osиdivala nedosta
1<br />
190 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, l, 1933-1941.<br />
njegovom vlastitom saznanjи, ii.zraZa.va i _Prijateljev иvod и<br />
Dusevne profile. U tom иvоdи Prijatelj kaze: "Slovenacki prepc:rod<br />
- slovenaOka nacianahla ;renesansa - to jest Qnaj :Jrolturni<br />
i naroCito ·1mj1Zevm pokret koji ima za cilj иspostatvljanje<br />
Slovenaca kao samostalne nacije ..." Bez obzira na cinjenoicи<br />
· da sam lknjiZevni pokret wije i ne moze IЬi:ti u stanju da<br />
stvori samostalnu nacijи, karaikteristican је dzraz ;,иspo$tavljanje",<br />
koji је prilieno srodan dilemi "ili se nisи jos ili se wisu<br />
~Ji.Se osecali".<br />
Ali se dogmatska Ъurzoa8fka sadrZ:ina Prijateljevih :teoretski!h<br />
postavki ·ne pokazuje samo 01nda kad on dodiruje pitanje<br />
geneze nacije. Izvaшedno reljef.no ddra.Zava ih i Prijateljeva<br />
definicija "glavnih elemenata nacionalnosti". Ta:kivu definiciju<br />
Prija:telj, ,dodиse, nije dao eksp1ici1m.o u svojim Staroslovenoiтna,<br />
ali ј!и је Z81Pisao и BorЬi za indivi!dualnost slovenaekog<br />
knjizevrwg jezika, gde kaze: "Glavni elementri .mzcionalлWsti:<br />
nacin misljenja, verovanja, osecanja i оЪiСаја, .kиltиrnog s):tmo..,.<br />
opredeljenja - sve to doЪija izraz i stalnu pos:udu и jeziku"<br />
(str. 6 izdanja Siavistickog ·druStva). Izinedи ove definicije i<br />
koncepc~je Prijateljevih Staroslovenaca postoji log.icka veza<br />
kоји naro.c~to potvrdиdи ova dva mesta .и Kultиrnoj i politiCkoj<br />
istoriji: 1) "Dilema о kojoj se oV'de radilo i о kojoj na8i vodeC:i.<br />
ljиdi nisи 'Ьili. istog miSljenja sas·tojala se oCigledno и pitanjи<br />
sta da Slovenci kao nacija zahtevajи u onim sudJ1юnosnim i odlиcиjиCim<br />
danima: Ш aиtonomnu ,иjedinjenu Sloveniju' sa<br />
zajedniCik!im, ·do izvesne mere zakonoidavnim s~Ьо:гоm и Ljwblj~i,<br />
Ш samo ravnopravnost slovenaCkog jezika и skoli i uredи.<br />
Као sto se vi:di iz pomenutog Bleiweisovog izve8taja, on је<br />
nagjnjao drugoj, итетепiјој i ,prakticnoj' grupi ..." (stir. 39.<br />
I !knj.ige; kurziv је moj). 2) "Zato sto se, s ldlm.rom na !Primiti.vno<br />
d. patrijarhalno stanje slovenackog naroda u tom'prvom periodи,<br />
okorelost na8eg konzervati:vizm.a kao vodeceg pravca<br />
nije jos .tako oseeala', mozemo ovu prvu· polovinи epQ.he· staroslovena8tva<br />
oznaCiti podnaslovom: ramoiЬlje aktivnog konzervativizma<br />
..." (stir. 4. I k!njige; "aktirvnog" podvukao А. Ј.) Jasno<br />
је da Prijatelj Bleiweisov pravac, koji је .zahtevao samo тavnopravnost<br />
slovenaekog jezika и skoli i иrеdи "s obzirom na<br />
primitivno i patrijarhalno stanje s1ovena.Ckog naroda", smaka<br />
aktivnim konzervati!vizmom. Zar se takav sud ne zasniva neposredno<br />
na Prijate]jev:im "glavnim elementima nacionalтwsti",<br />
koje је aиtor reducirao na jezik i priliCno 'konfиzno shvacenи<br />
kultиru! Ako se u mislima prenesemo и tadaSnjи evrops!l.ru<br />
situaciju i njene dejstvuj:uce sile, moramo se iPrijateljevom<br />
izrazи "aktivni" -Zail.oSino nasmeSiti. А onaj 'ko se uduЬi и. uzajamne<br />
odnose Bleiweisovog konzervativizma i njegovih posle-<br />
NAPOМENE UZ ISTORIJU SLOVENACКE ICNШEVNOSTI 191<br />
dica na сео slovenaCki nacionami, politi~, ра i sam kulturni<br />
~·azv~j ~et и nje~~voj ceZf-ni vide6e do kakvog apsurda 'Vodi<br />
1dealisticka redu!kClJa "nacюnalnih elemena.ta" na tlezik ;i kulturu.<br />
Pirijateljevo Cisto jeziCko-ikulturno shvart:anje nacije nema<br />
kao poslsdicu sam.o na:uCni nedostata:k ,и uZeт SID.'islu reei. Na<br />
~' na~e, ne ~oz~ i n:. smemo da apstrahиjemo od ор.:.<br />
st~ drиstvenog 1 polit:OOko~ rzдvo~. Ne rad!i se tu о "vulgamoj"<br />
veZJ. na'-ke ~а sva1rodnevmm SOC1Jalnim i !POliti.Cikim ziЬivanjem<br />
~mada 1 takva v~ cesto pos~oji), nego о oЪjeiOtivnoj celini<br />
cesto ~lo posrednih medusobnili odnosa, !koja ne moze da ne•<br />
s~e 1z sveta ma. koliko vatrenю је mi poricali. Као Sto ·је,<br />
opste uzev, menta!litet na-uC!nika и poslednjoj konsekvenciji de<br />
~erminisan njegovim. druStvenim poloZa.jem i njegovom drиstvenom<br />
:ulogom u datom vremenu i kao sto sи Prijateljevi<br />
"glavni elementi nacimlalnosti" izraz jezicko-kulturne trieavosti,<br />
karakteristiane za :inteligentski pi'!ivesak naseg predratnog<br />
socija1no vladajueeg sloja i primerene odgovarajиcoj ce:lokupnoj<br />
tricavoj politici slovenacke ·bumoazij е - tako i naи'ka<br />
1тэ: 'bratni uticaj na formiranje mentaliteta i koncepci1a. Govonti<br />
ех cathedra о "glaVIn!im elementima nacionalnosti" u<br />
Prijateljevom smislи i ;proglaSavati Bleiweisov konzervativizam<br />
aktivnim - maCi na kraju krajeva, odgajati i sadaSnji narastaj<br />
slovenaCke inteligencije и duhu tradicionalne slovenaOke<br />
pro.~~ske ogr~cenosti i politikantstva. .ra-vd.ci "Evr-ops:ke krize i slovenaCki. narod" poslo za l"IUkom<br />
da ЈЬаr uglavnom srusim osnove :taikvog shvatnja. Zato је ovde<br />
rec ;pre svega о dv:e stvari: 1) о idejnoj vezi izmedи Prijateljevd:h<br />
"gla'Vnih elemenata nacionaolnosti" ii njegove "nacionalne"<br />
odbrane 1 kontrarevolиcionarnog (pOStиpanja i 2) о ",pedagoskom"<br />
maeenju Prijateljeve odbrane slovenske kontrarevo-<br />
~~~ . '<br />
2<br />
Vid. rasprav:u "Evropske krize i slovenackd narod", iz 1940. godine,<br />
nap. 24, u ovoj knjizi.
192 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941. -<br />
Logicno је da је Prijatelj сео slovenaOkl proЬlem 1848. mo,...<br />
rao osloniti na inteligentski "cvet naroda", povezan s korш:ervativnim<br />
slovenac:kim. 1ЬurZujem, Cim de glavne elemente nacija<br />
·reducira;o na jezik i nacionalnu ku1turu. Ati da de Prijatelj<br />
iЬar priblimo shvatio naciju :kao, dodu8e, stabllnu, a1i ;istorijski<br />
nastalu zajednicu jezi.ka, ,teritorije, ekonomske povezanosti i<br />
.psihiOke kons·titucije, irzrэ.Zene u specifienosti kulture, morao<br />
:Ьi ;pгilikom studija slovenaakog nacionalnog pitanja 1848: 1)<br />
konstatova.ti slabu ek:onomslro povezanost slovenackih zemalja;<br />
2) konstatovati zaostalost slovena_ckog kapitalistiOkog 1"azvttka;<br />
3) s iQibzirom па revolиcionarnи sitщiciju 1848. i upravo :zJЬog<br />
slabe razvllijenosti domaci.lh materijalnih izvora i osnova slovenaokog<br />
nacionalnog rastenja traZiti · slovenaOki drustveni cinilac<br />
na C:iju •Ьi se revolиcionarnи energ1ju morali.- ~Ьоg neosporiiiOg<br />
zakaSnjenja slovenackog lщpitalizma i Zibog nesumљjive nedovoljnosti<br />
i ikonzervativnog raspoloZ€nja slovenacke ·bиrZoazij е<br />
- potpиno osloniti slovenaCki "preporo.ditelji" ako nisu hteli<br />
da vec "unВ-~pred" potpo:rnaZu Bachov apsolutizam, stetan ро<br />
slovenaoku stvar; 4) konsta.tovati da је ta'kav Cini1ac lblo s1ovenaCk:i<br />
seljak.<br />
Idealistickom rteorijom о postanku i razvoju nacij е pomenute<br />
C:injenice ne mogu se istrgnu·ti iz zaborava istorije. Prijatelj,<br />
koji је slovenaek:o pitanje sveo na proЬlem "cveta naroda",<br />
nаВао se pri analizi stopoвto1m.o reaik:cionarnog slovenackog<br />
naciona:lnog JpO'kreta cetrdeset osme upravo tamю gde su se<br />
-sablli i "Эtaroslovenci". On se zatekao u kontr,arevolиciji 3 •<br />
Тu је, dakako, uticao i ck:ugi moment, koji је prvom ideoloSk:i<br />
srodan. Naime, samo :bиrZoasko-.demokratslku. revoluciju<br />
1848. Prijatelj shvata sasvim 1 bu:rZoaski. Pretpostav:imo da је<br />
Prijatelj shvatio 1potrebu da slovenacki "preporod" osioni na<br />
slovenackog seljaka ... Da ~е takvu potrebu izrazio sintetlieki,<br />
on Ьi se morao zapitati u kojem prarvou evropske revolucilje је<br />
objektivno iSla revolucionarnost slovenaCikog seljaka. Odgovor<br />
Ьi mogao biti k!ratak: и perspektivи permanentne revolиcije и<br />
skladи s potrebom jedine dokraja revolиcionarne druStv~nJ,e<br />
klase, to jest proletarijata. Ati s takvom konc~cijom је u direktnoj<br />
suprotnosti sledece mesto u Kиltиrnoj i politickoj istoriji:<br />
"Ovo istupanje ljuЬljans'lrih niZih slojeva jasno svedoCi<br />
da nas proletarijat u toj znaeajnoj epohi јоо nije Ьiо zreo ni<br />
za kakve socijalne zahrteve, k.ao sto је :Ьiо, na primer, 1Ьe0ki,<br />
koji је Ъurzoazijи doduse cvrsto, ali dostojno pomagao u revoluciji;<br />
na.S se proletarijat dao voditi samo niskim instinktom"<br />
(Staroslovenci, I, 100; kurziv је moj). Osim karakteristiene Ci-<br />
3<br />
Isto.<br />
NAPOМENE UZ ISTORIJU SLOVВNACКE КNJI.2EVNOSП 193<br />
njenice da P:rijate1j u prvam spontanom istupanju jos nezrelog<br />
ljubljanskog proletarijata vidi "samo niske instinkte", osoblto<br />
ј е zanimlji:va njegova misao " ... Ъurzoaziju ... dostojno po1nagao".<br />
sta znaci teza о "dostojnom pmaganju" iЬurzoazije od<br />
sti·ane proletarijata Svoj.im. podsvesno izrazenim klasnim smislom<br />
ona :proletarijatu :riamenjuje ulogu prostog politiok.og i<br />
dvustvenog priveska. Socijalnu sadrzinu revolucije 1848. ona<br />
zavrsava potrebama iЬurZioazije. Naeelna moguenost !Permanentne<br />
revolucije njoj је strana. Istovremeno, teza о "dostojnom<br />
pomaganju" је :istorids'ki iiletaCn.a. DodиSe, taeno је da 1е u<br />
beOkoj mar'tovs:koj revoluciji gotovo jednoduS:no ucestvovaJlo<br />
c.elo stalц.ovniStvo osiln. 1Ьainikara i :berzanskih 8pekulap.ata. Osim<br />
sitne bш-Zoazije i raк:Inika, u nj.oj је шz:imala aktivnog исеsса i<br />
bu.rZoazija. Zbog cega beeka 1bиrZoazija u proleee 1848 .. aos<br />
nije n!l!pustila revolucionarnu zastavu, Engels obja8njava ovako:<br />
"Osim toga, ona mkad inije vi<strong>dela</strong> radnike da istupaju .kao<br />
posebna k1asa ili da ustaju u odbranu svojih poseЬnih iklasnih<br />
interesa. Iz svog ranijeg iskustva ona nije imala nika'kvu predstavu<br />
о moguбnosti iskгsavanja .Ыlо ikakvih nesuglasica izmedu<br />
k1asa koje su se takio usrdno ujedin.ile da srиSe vla.du koju su<br />
syi mrzeli. Ona је samo vi<strong>dela</strong> da se radnici s njom slafu u<br />
svim tackalma: ustav, :porotni sudovi, sloЬoda staщpe itd. Zato<br />
је ona, bar u martu 1848, .Ьila i du5om i srcem uz ;taj ,pokret;<br />
pokret је od nje odmah stvoriio- bar u teoriji- dominantnu<br />
klasu u drzavi." А zatim Engels nastavlja: "Ali sudblna је svih<br />
revolиcija da se jedinstvo raznih klasa, koje је и izvesnom<br />
stepenи neophodan uslov svake revolиcije, ne moze dugo odrzati.<br />
Cim је роЬеdд f1ULd zajednickim neprrijateljem izvojevana,<br />
pobednici ISe .dele ru 1/'laz111€ •tabore i \Okreeu (oТIUzje jedni tprotiv<br />
drugih. Ovaj Ъrzi i Ъиrni razvitak klasnog llJ;ntagonizma i Cini<br />
revoluciju u starim i slozellim organjzmima tako moCnim ciniocem<br />
druStvenog i .politiCJrog napretka; iЬа8 ovo neprestano i<br />
Ъrzo izrastanje novih parttja ;koje, za vreme ovih zestokih potresa,<br />
jedna drug·u smenjuju na v!l.asti i Cimi da nacija prede za<br />
pet godina veCi pu·t nego sto Ьi presla za sto goclina pod normalnim<br />
okolnostima." (Kurziv је moj.) Dvadeset i :tre6i avgust<br />
1848, kada se и Becu burzoaska nacionalna garda krvavo oko<br />
:rnila na nenaoruZ.ane radnike, i oktobars'ka :beCika revo1U:cija, u<br />
ikojoj је bu:rZoazija vec otvoreno pokazala svoju neodluooost i<br />
svoje klasno nepoverenje prema Ьo.l'IЬenom proletarijatu, dali<br />
su u pogledu klaS!Ilog antagonizma pravo Engelsu, а ne· Prijatelju<br />
i klasnom znacenju njegovog "dostojnog pomaganja". Ma<br />
,da ј е beckd. proletarijat te:k instinktivno osetio svoj drustveni<br />
~oloZa.j i politioki zadatak, ipak. је spontano, dogadajima, do<br />
·duse, jos nedoraslo formira:nje njegovog klasnog instinkta ma-<br />
13 <strong>Boris</strong> Кidrit!, 1
194 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941. ~<br />
terijalno odigovaгalo sveзnpj temji prvl!h nauCnili. ideolo:ga nove<br />
:druStvene sile, lk:oji, prema EngeJsovim reCima, nisи ihteli ni :da<br />
сијu о tome "da revюlиcijи proglase ~vr&enom, vec sи ј е s·hva<br />
·tau- permanenrf:nom".<br />
Nide nimalo ·te8ko videti da .Pridateljevi "glavni elementi<br />
nacionaJnosti" Cine s njegovim "dostojn:im pomaganjern burzoaziji"<br />
~tvoren ideolo&k:i. krug.<br />
Radi se jos о "vaspimom" z:naCaju Prijateljevog "ю!Pravdanja"<br />
slovenslk:e kontrarevolucije. Lstorijsk:i. de ,potwdena Cinjenica<br />
da rea!kcija eesto nastoji male nacije da upregne u<br />
svoja kola pod i~ovorom da је to u njihovom 11.18ci0illalnom<br />
interesи. Isto tako је istorijs'kd dokazana Cinjenica da se malim<br />
nacij ama njihovo stupanj е ·U sluzbи reakcionaimiih. snaga svatki<br />
!PUt ljuto svetilo. Reakcionarni aspekt naciomLlnih inteтeS!lL pokazao<br />
se ranije Ш kлsnij:e, ali 11.1eizЬezno uvek ktliO suтova istint:L<br />
о сеэtо nepopravljivoj nacionalnoj steti. Zato Zi!Votni mteres<br />
rna•le nacije direktno za.hteva da njeni sill.lovi i.Scupaju iz narodne<br />
svesti tradicijи reakcionarnog poэtupanja "iz nacionalnih<br />
razloga". Prijateljev odnos prema revoluciji 1848. је u sva'kom<br />
pogledu sиprotan ovom kategoriбkom zahtevu. Pri tom је njegova<br />
odgovornost utoliko veea и'koliko se raldi о vaspitav.anjи<br />
bUJdиcilh vro;pitaea. А da иniverzitetska осе111а na5e proslosti eak<br />
i kod :taikow-anili 111aprednih ljudi nije ostala bez uticatla, slиze<br />
kao dokaz "SlovenaCke pisanice", koje је и broju 3-4 Ljublja'I'Wikog<br />
zvona iz 1939. napisao iЬivsi Prijateljev ucenik Bratko<br />
Kreft 4 •<br />
Citiram najzanimljivij е mesto: "КаrП. Маrх је prevideo<br />
pomenиte nedostatke madarslke revolucije kad је Нrvatima i<br />
Slovacima .prilieno ostro iPrigovarao ZiЬog njihovog dmantja.<br />
Prevideo је i pro:Ьlem :ta.k:vih malih nacija kakve su bile slovaoka<br />
i ·hrva·tska, lroje ni u b:uШoaskoj revoluciji nacide Jroaa im<br />
1е komando:vala nisи naiSle na razumevanje svooili nacionalnih<br />
temji i zahteva. О Jtakozvanom nacionalnom aroblemu malih,<br />
иgnjetavanih nacija po.celo је :da razmi.Sll.ja t~k levo krЊo r·uske<br />
socijaldemokratije. V. Щin 5 је dao pr!Ve teoreWike i politiOke<br />
smernice kojima Маrха nide samo dopunio vec i ~pravio. Stoga<br />
4<br />
Bratko Кreft {1905), dramski pisac, knji.Zevni istoricar, esejist.<br />
Suosnivac i upraVIllik Radnicke scene u LjuЬljani (1928-1930), zatim<br />
reditelj u ljuЬljamskoj Drami. Urednik maтksistiCkog casopisa Мladina<br />
{1926-1927) i o.snivac i urednik Knjizevnosti (1932-1935). Prvi slovenackd<br />
knji.Zevni istoricar koji је u wednovanju knji.Zevnih <strong>dela</strong> prim.enjivao<br />
marksistiCku istorijsku metodu. U sukobu na knjizevnoj levici<br />
1939. i 1940. Ьiо na strani М. КLrleZe. Zato је i razшnljiv ovako ostar<br />
Кidricev stav prema njemu.<br />
5<br />
V. Щin - zbog cenzure sikovan ime Vladimira Щiса Lenjina.<br />
NAPOМENE UZ ISTORIJU SLOVENACКE КNЛZEVNOSTI. 195<br />
i nije iskljucivo krivica slova.Ckih ustanika cetrde'Se.t юsme sto<br />
sи u bor:Ьi za svoju nacionalnи autonomiju madarsku :bucloasku<br />
revolиciju napali s leaa." {Str. 165. i 166.) ·<br />
OCigleдno је da g. Вratko Кreft nije razumeo ni Marxa<br />
ni iljina; da ih је razumeo, ne Ьi mogao 1doci do tvrdenja о<br />
"isi'Ipavljanjи" i "upotpunjavanju". ·<br />
Iljin nije Маrха ni .. ~pravljao" ni "idopunjavao", :vec је<br />
Маrха branio od svili revizionista . . . Ali odbrana Мarxovog<br />
ucenja predstavlja, razume se, tek deo Iljinove <strong>dela</strong>tnosti i ni<br />
izdaleka ne iscцpljuje lljinovo znaeenje. lljill.l је, naime, marksiza.m<br />
i dalje razvio и noVtim usloviщa kl:a$og шn;t;agonizma. D.a<br />
to ll.lije ·иCinio, on ne IЬi Ьiо Iljin ... Bra·tko Кre:Dt Ьi mogao da<br />
ma da se mar:ksizam ne moze Ш zamisliti 'Ьеz svog daljeg
\<br />
196 BORIS КIDRI~. SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
s kontrarevolиcionarnih desnih pozicija ... То је Мarxov org.an<br />
N еие Rheinische Zeitиng i dO'k.lшao kad se radilo · о Cesima.<br />
Naime, cim. sи se pojavili IninimalD.i Шgledi za revolиciona:rno<br />
-demokratski ceSiki po'kret, Marx se ~u.zeo za sva ceSika tprava<br />
i ujedno podvlaCio da se samo tako mooe oslabtti reakcionarno<br />
krilo Palackoga: 6 Каd је uticaj Palackoga konaCm.o i n~Ьitno<br />
preovladao и citavom ceSkom ·pokretu, Marx је protriv tog pokreta<br />
najostrije istupio. А eak ni onda 111е 1Ьi to uCinio da sи<br />
~os postoja1i objektivni uslovi za tada.Snji demokratsiki sadr:Zaj<br />
ceskog nacionalnog poikreta ...<br />
Razume se .da se и razdO!Ьlju izmedu ilV!arxa i Iljina mnogo<br />
.Stosta objektivnog iz osnova promenilo. Dok је u Мш-хоvо doba<br />
nacionaln10 pitanje иopste d. u sиStini bilo iЬиrZoasko pitanje,<br />
posle 1917. nacionalni proЬlem је dok!raja iJOStoo и sиStini seljacki<br />
proЪlem 1 • Dok је u Мarxovo do.ba nacionalno pitanje iЬilo<br />
sastavni deo demokratske revolucije, naciona.Ini proЬlein ;и :Иjinovo<br />
doba postajao је i dokraja postao ро svom aopstem znacenjи<br />
- sastavni deo 111jene naslednice ... lljin ne Ьi iЬio I1j!i.n<br />
nego Ьi postupao k.ao kruti dogmatik da nije uzimao u oiЬzir<br />
cve objektivne promene . .РоМа ih ]:е uzimao и oЬzir, mogao је<br />
marksizam aalje razviti ... Ali to Bratko Кreft, koji govori о<br />
"dopиnjavanjи" i "ispravljanju" - ne shvata.<br />
Кara'kteristieno ае da 1е Bratko Кref.t, upr:kos svom isprav:..<br />
1110m zaklju.Oku "Slovakia docet", pokuSao slovaCku cetr.deset<br />
osmи Otpravdati ЬаS tada kad је slovacki reakcioм.rni postupak<br />
iz "nacionalnih razloga" 1Ьiо ро drugi риt koban iJO Cehe i<br />
Slovake.<br />
Prijatelj ev od.nos prema "glavmm elementima naciona1nosti",<br />
prema burmasko-.demokrats'koj revolиciji i prema ulozi<br />
radnicke kla&e u toj revolиciji nije mogao da ostane bez odjeka<br />
kad је Prijatelj и Staroslovencima analizovao slovenackog seljaka.<br />
U tom. pogledu mnogo kazuju ova dva pasusa:<br />
"А takive i sliбne provale noobuzdanih instinkata pojav1jivale<br />
sи se kod niZih, toliko vekova ugnjetavanih i bespravnfu<br />
slojeva cele tadasnje revolиcionarne Evrope. iUopste se mo:Ze<br />
reci da se slovenaCki seljak, odvaj'kada naviknut na pokornost<br />
i poslиsnost, relativno brzo umirio i vratio redи. Ali on nije<br />
mogao da se Шkо bmo prilago.di izmenjenim zablevima vreme-<br />
6<br />
FrantiSek Palacky (1798-1876), ceski istoricar i politicar, vod<br />
konzervativne federalistiCke stranke, koja se zalagala za federati:vno<br />
preuredenje Austrije; otac austroslavizma.<br />
7<br />
Ovaj stav, izdvojen iz celine potpuno preuzima Staljinovu definiciju<br />
nacionalnog pitanja, ali se vee u sledecem stavu nacionalno pitanje<br />
definise drukCije, sire.<br />
NAPOМENE UZ ISTORIJU SLOVENACКE КNЛ2EVNOSTI 197<br />
na ni и ekonomskom ni u duhovnom pogledu." (Staroslovenci,<br />
I, 85.)<br />
"Као i svaki seljak, i na8 seljak tadaSnjeg vremena Ьiо је<br />
stram'O konzer:vatirvan; Ьiо је Vll'lo mal1o prijem.Civ za na.predne<br />
ideje u pogledu racionalnijeg obradivanda zemlje. U tome ти<br />
~ је ~metala 111jegova· najveea n.aвledna mana- staromodnost ..."<br />
(Ibid., str. 86.)<br />
'Znaci slovenacke seljaCke revolucionШ'Ilosti 1848. godine<br />
za Prijatelja su, dakle, "neobuzdani instinkti". "Relativno brz<br />
povratak redu" Pri.jatelj је slovenaakom seljaku upisao - и<br />
dobro. Za.r se onda tr~Ьa cuditi sto Prijatelj nije vide.Q da se<br />
"preporod" morao osloniti na slovenaCkog seljaka! Кakva је<br />
razli'ka izmedu Prijateljeve kriticke analize cetrdeset osme i<br />
Bleiweisovog pisanja: ",Sada је sve sruseno, sada se sve m.oze',<br />
сиlо se sa svih strana, а hu8ik.a.Ci i IPO.dibunjivaei imaJi sи<br />
isuviSe vem:ih slu8alaca !"<br />
Zariimljivost svoje vrste је iPrijateljevo shvatanje slovenaCke<br />
seljacke konzervativnosti. Za nj ega ј е slovenacki selj ak<br />
1848. "strahovito konzervativan" zato sto је "Ьiо vrlo malo<br />
prijemCiiV'' za sve !IlaiPredne ideje racionalnijeg obradivanja<br />
zemlje. ·Zar de pitanje о prijem.Civosti ili neprijemcivosti za<br />
"racionainije obradivanje zemlje" bl.lo tada vaZпo i znaeajno<br />
za objektivni socijalni i politicki pravac srtovenaekog seljackog<br />
raspolozenja! ·Zar se u Prijateljevom postavljanju ovog pitanja<br />
ne odra:Zava njegovo dogmatsko robovanje vиlgarn10m ideJ·-<br />
nom "h. onzontu onog s 1 ovenaCikog malogradani!na odniOSno " burfuja<br />
koji је 1z seljakovog racionaJnog o:bradivanja hteo da iscedi<br />
sto viSe- za ~еЬе ... Uostalom, danas је vec o.pSt~riznato<br />
da kmetski rad nije m.ogao da lbudi neke naroCite podsticaje<br />
za "racionalnije o.bradivanje zemlje" ...<br />
Prijateljeva koncepcija Staroslovenaca svakako је dosledno<br />
izgradena stntetiena 2'grada, ali zgrada podignuta na pogreSnim,<br />
bur:Zoasko idoolosk:im, analitiCki ne,dovoljnlm, и su8tini dogmatskim<br />
postavk.a.ma. Na kraju krajeva, ona је, цprkos svojim cestim,<br />
ро reCima i stilu izvr'sШm liberalnim. iЬleskovima "ropotarnica"<br />
reakcionarnih slove:naC'kih tradicija, sto је, sa svoj е<br />
strane, .takode dokaz da slovenaCki ]i;beralizam, ca:k ni kod<br />
svojih nepartijskih predstavnika, IIlilmd nije .Ьiо suprotnost<br />
"0111ој oЬali". Ali Prijatelj ipak zaslиzuje priznanje S.to ае prvi<br />
medи slovena&dm. nauCn:icima teme1jitije Citao i obja.vljivao<br />
materijal Novica i .drщ~.ih d
198 BORIS КIDRIC; SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
RAZVOJ RATA I BA:LКAN*<br />
Zalkoni·ta razvojna tendencija imperijalisticlcih sиkoba dosla<br />
је do izraZ.aja i ovoga риtа: evrQpski ra:t pretvara se и ЗveiБki<br />
· - dodиSe !J'OS't~eno, ali neizosta.Viilo i sve doslednije. "Munjevitom<br />
ratu" је kraj, njega smenjиje dugotra.jan таt s ·po'lrosajima<br />
"mUII1jevite Щplomatije". Cinjenica da nije uspela irnva.IOja<br />
:britanskilh ostrva, trojni palrt, i2Jbor Roosevelta i rasplet na<br />
Ва1kаnи - reCito o:bja;vJ.jujiU ~tenziViilи snagи savremenog<br />
konflikta, а иjedno иverljivo poorieu da се imperijalisticko<br />
oruZje ksiti jos dosta dиgo.<br />
Вalka!n, koji se godinu dai11a k:retao izvan sfere direktnih<br />
тatnih operacija, postaje sada- na :pr~lazu u razvijeni svetski.<br />
sиkob - gotovo centra1no popriSte "diplomatskih" vojiilih 'koraka.<br />
Sta ovakva diplomitija znaCi, pokazuje grCko-italijanski<br />
rat.<br />
Razvoj dogada.ja na jugoistoku dvostroko је za.nimldiv i<br />
роиса:n: pwo, zato sto v.a:rnice rata toliko vremena nisu mogle<br />
da zарэде tradici01Ila1no baJikansko "iЬure barruta" и:prkos neиravnotezenoj<br />
lj:u[jasci baJ.kanske neиtra1nosti;
1200 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
NEKOLI.КO RECI U ODGOVOR 201<br />
NEKOLLКO RECI U ODGOVOR*<br />
U novogodiSnjem Ьroju Slovenije 1 gospodi!Il Joka Zi~n 2<br />
napisao је_ Otvoreno p~mo g. dru Ferdu · K~~ku, . ure~ku<br />
Sodobnosti. Na;pisao -ga ]е 21Ьоg Javorovog "nec1Stog 1 prll]ayog<br />
pisanja" i ovako ga zav:sio: "Gos~ne d~~ore, ak~ р7е n;st~<br />
proC:itali. ova podmetan]a i razmшlili о n]IШa, proc1taзrte ili 1<br />
razmislite о nj:ima sada! UduЬite se za trenutaik u Prijateljevu<br />
1-ienost, upor~ite је s Ja.vorovom n~avede:nom slikom .i zatim<br />
ве upitajte za sta, ste o.dgovorni !" ·<br />
BuduCi da је rec "podmetanje", prema tome, glavn~ argи~<br />
ment gospodina Ј oke Zigona, u svom odgovoru dokazacu ko 1<br />
sta - po.dm.ece.<br />
1. Na strani 516. Sodobnosti dd pros1e godine ја govor.im:<br />
Ja.sno је da Prijatelj smatra Bleiweisov jpravac, koji је Шtе<br />
;;.ао samo ravnopravnost slovena.Ckog jezika u skoli i uredu<br />
s obzirom па primitiVIIlo i .patrijarhalno stanje slovenackog naroda<br />
- aktivn:im. :kOIIlZervatizmom." GospodШ. Joka Zigon se<br />
protivi: "Prijatelj ,smatra' Bleiweisov pravac aktivnim konzervatizmom<br />
ne zato sto је ovaj zahtevao ,samo ravnopravnost<br />
slovenackog jezika u Skoli i uredu', naime, jer se u jprvom periodu<br />
okorelost na5eg konzervatimla . . . jos nije tako osecala'<br />
kao u ~azdo:Ыju ,oilrorelog konzervatim1a'" (Zigonov "zato sto",<br />
.k-umiv је moj). Gospo.di!Ile Joka Zigone, а kada sam i gd.e sam<br />
ја .mdio da Prijatelj smatra BleiweЊov jpravac aktivnim konzervatizmom<br />
zato sto је ova.j zahtevao SЗliilo rav.nopravnost<br />
slovena.Ckog je.zika u Skoli i uredu! V а8а polemicka taJktika<br />
је, s oЬzirom na svoju naivnu 1dose~ •. zaista g:Ш:ja1na: "~ј~:·<br />
izmenite u sto" i - lupite ро protivniku. "Rece 1 l(jS.tade Z1V ,<br />
kafu negde'~a jugu ... А po.Sto је nemoguce Inisliti da srednjo-<br />
• Cianak је, pod pseudonimom А. Javor, objavljen u casopisu<br />
SodoЪnost, IX, 2/1941, str. 85-87.<br />
' Slovenija, list narodnodemokratske or.ijenta~je, ~azio .. 1932--: 194~;<br />
oko njega se okupio krug narodnodemokratske mteligenCl]e, kоза зе<br />
odbacivala komunizam.<br />
2<br />
Joze -(Joka) Zigon (1899-1977), slovenacki dramaticar i lmji.Zevni<br />
istoricar. NajviSe poznat ро knji.Zevnoistorijskim raspravama о Presemu.<br />
SkoJs.ki profesor пе zша cita·ti i posto је isto tako teВko verov~~<br />
da Qi1l ne razlikиje "koji" o:d "sro", ја Vam mogu odgovonti<br />
samo ovo: itmaJ !Ileko kodli podmeee, aJ.tiJ taj "пe!lro" Шје Javor, !Ilego<br />
goS!pO.din Zigoп Joka. Budиci da је goS!podi!Il Joka Zigon<br />
istovremeno ogoxcem.i protiV!Ilik "necistog i prljavog · p:i5am.ja",<br />
zaik1jucиjem da је svojom izmenom "koj!i'' и "sto" zeleo da pokaze<br />
primer "Cistog i neprljavog рЊаnја".<br />
2. Gospodi!Il Joka Zigon је svestran polemicki takticar.<br />
Ako пе moze _postici cilj izmenom "koji" и "sto", on zataji,<br />
r·ecimo - recenicu. Оп poiemiSe ovaiko: "Da је Prijatelj цpisao<br />
seljakи ,relativno brz povratak теdи' u doiЬro, 1io је falstfiko";:a:<br />
по; Prijatelj ј е napisao: ,u~te se mora. r,eCi ~ se sloven~ ..<br />
seljak, odva.jkada !Ilaviku:шt navpokprnost. 1 poslusn_ost, r~~at1~0<br />
brzo umirio i vratio redu'." Za.Sto goSipO:dm Joka Zigoп nlJe mti.<br />
rao Ьаr jos jed!Ilu Pr.Щarteljev.u recenicu, i to onu koju је Prijatelj<br />
nЗ!Pisao neposredno pre "uop8te se mora r~ ..."Та reeenica<br />
glasi: "А talkve i sliene provail.e neobuzdanih instinkata pojavljivaie<br />
su se kod niZih, tolilko vekova ugnjetavam.ih i ibespravnih<br />
slojeva cele tadaSnje revolucionarne Evrope" (Jwrziv је moj).<br />
Jasno је, nadm.e, da је ova reeenica presudna -za smisao Citavog<br />
stavika, da prema tome, zЬog ove recenice сео stavak treba r~zumeti<br />
onako kako ga је razumeo Javor, а ne onako kako Је<br />
pokuSao da ga tumaCi gospodin Zigoп Joka.<br />
_<br />
3. Шvanredno "бista i neprljava" polemiJka је sledeea Zigonova<br />
metoda citiranja iz __moj'ih Napoпu;-,na:. "~~vor~ti ех_<br />
cathedra о glavnim elementima narodnosti u PnJartel]evom<br />
sпrislu i progla5avati Bleiweisov konzervatizam za ,aktiVIIli' -<br />
znaCi, na kraju krajeva, Va8!pitavati i savremeni narastaj slovenacke<br />
inteligencije u duhu tradicionalne slovenacke programske<br />
ogranicenosti i politiikanstva." (Danas se taj- duh moze<br />
Cak dovesti '11! sikllald - s ,protskto:r.a!tskim mentai!Jiitetom' .) Za.Sto<br />
је g. Zigo!Il Jdka izostavio dve moje recenice koje doiaze neposredno<br />
iza pomeпutog citata i u kojima је reeeno da sam "da:<br />
leko od toga da o:dricem Prijateljevu iskrenu odanost stvar1<br />
njegovog naroda", ali da se raJdi "о o_Ъjektivtm m.c:~Dju okorelog<br />
dogmatizma, drustveno ukorenJenog u 1deologiJ1 one slovenacke<br />
klase koja је ро logici drustvenog razvoja imala slovenaak:u<br />
s-tvar u zak:upu (iako to mje zasluzila) i kojoj se da!Ilas<br />
odanost naciji moze odricati vec i - subjektivno" !'Zostavio<br />
је bez sumnj е zato sto ј е neprijatelj "!Ilepravedmih slika".<br />
4. Тrесе polemiCko sredstvo gospodina Ј oke Zigona је fornwlistiCko<br />
cepidlacenje. Naime, Jaka ZigO!Il kaZe: "P,rija-telj<br />
nije glavne -elemeпte narodnosti reducirao na jezik i pri-liбno<br />
kon:Duzno shvacenu kuП.tur.u, nego је na :in:kriminisalriom mestи<br />
tyr'dio samo to da "glaVIIli elementi nмodnosti: na.Cin Inisljenja,
'<br />
1<br />
202 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
NEKOLIКO REcr· U ODGOVOR 203<br />
verovanja, ose6a.nja i ableaja, kultur~og samoopredeljenja -<br />
sve to doЪija izraz i stalnu posudu и jezik:u". Ukolilko se raidi<br />
samo о cisto formalnoj, taCnije- formalis·tickoj strani, g. Joka<br />
Zigon ima pravo 'kad mis1i da Prijatelj nije jezdk izriCito ubrodio<br />
u "gl.avne elemente narodnosti". АН sadrZinsiki је bltno . to<br />
.da је Prijatelj jezik nerazd:vojno spojio sa svojim "gla;vnim elementima<br />
narodnos·ti", koji su, uostalom, neprecizna me8avina<br />
'IIOjmova nacionalne jpSi'hicke konstitucije i nacionalne kulture<br />
i koje ја ZJЬog rtoga zovem "iprilieno konfuzno shvaeena kultura".<br />
Za onoga koji poilazi od :iвtorijski i soc.io1oS!ki opro'Ьane·<br />
dis.pozicije da је "nacija istorijski nastala staibl]na zaj·ednica<br />
jezika, lteritorije, ekonomske povezam.osti i ps:ihicke konstitucije,<br />
izraZeпe u nacionШnoj йrultu:ri" dasno је ujedno na prvi<br />
rpogled kakvu је medvedu uslugu g. Joka Z:igon uC:in:io Pcijatelju<br />
svojim formalistickim cepidlacenjem. OptuZ:io је Prijatelja<br />
za jos goru stvar nego Sto је Prijatelju preЬacio Javor.<br />
OptuZio ga је da је svoje "glavne elemente narodnosti" reducirao<br />
- samo na prilicno konf·uzmo shvacenu kulturu.<br />
5. Navodim јоо jedan sadrZinski promaSe-n primer ZigO!Ilo<br />
,тog formalistickog cepidlacenja: " ,Zanimljivost svoje vrэte'<br />
nije Prijateljevo shvatanje sJ.ovenaeke seljaOke konzervativnosi:i,<br />
nego to ka:ko је ovo shvatanje А. Javor Шv.rn.uo: prvome је<br />
. seljak konzervativan, staromodan i svim modernim idejama<br />
тacionalnijeg
.1<br />
204 NEKOLIКO RECI U ODGOVOR<br />
iz toga vr.emena. Onda se zamute razlike u pogledu na svet<br />
i pojavi se, ovako ili onako oblikovan - iЬurZo.aski ideoioski<br />
temelj ...<br />
Ја ·msam ocenjivao celo Pri1ateljevo delo, nego samo prvu<br />
knjigu· njegowh Staroslovenaca ... ZIЬog- cega sam se cid1uCi.o<br />
za tu ocenu, 01bjas-nio sam u N apomenama, gde sam naglasio:<br />
"Rookcionarn~ aspekt nacionalnih inte.resa pokaZtю s.e тanije .<br />
ili Jмsnije, ali neizЪezno 'Uvek. kao s/urova istina о cesto nepopravljivoj<br />
naoionalnoj steti. Zato Zi.votni interes roaloga naroda<br />
upravo zahteva .da njegovi silllovi iskorene iz naтod.ne svesti<br />
rtradiciju reakcionarnog postцpanja iz ,naciona1!Ilih razloga' ."<br />
. Takav moj odnos prema Prijate>lju uopste i prem.a Pri.jarteljevim<br />
Staroslovencima poseЉno jasno pokazuje, dakle, ;i to<br />
da Ьi Pr::i:jatelju zeleo Cistijeg i ne;prljavijeg branioca nego sto<br />
је gospoidilll Joka Zi,gon.<br />
{,,Ne-kaj bese-d v odgovor"}, Sabтana <strong>dela</strong>,<br />
I, Beograd 1959, str. 118-122.<br />
BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941. 205<br />
-L1K SLOVENAOКE I!NТELIGENOIJE IZМEDU<br />
PRESERiNN I IJEVSTJKA~<br />
Za slovenaCki naciona1ni zametak u cetrdesetim. i !Pedesetim.<br />
godinama proslog veka karakteristicna је, :zЉog nerazvijenosti<br />
slovenacke bиrZoazije i nedostatka modernog radnickog<br />
s1oja, ona Zalosna, na konzervativnog bucluja m.aterdJja1no·i duhovno<br />
oslonjena illlteligencija ikoj(U i istorija zove "Staroslovenci".<br />
·<br />
Fo:rnna1no је, dOduse, taeno da је 1848. godine deo te inteligencije<br />
svome naro,du uobliCio ideju "Ujedinjene Slovenije".<br />
ali Ьi 1paik bllo pogre8no misliti da је ta ideja nastala zaslugom<br />
tadaSnjeg so.cija1nog i naciona1Jnog tipa slovenaCke i!nteligencije.<br />
"Ujedinjenu Sloveniju" rodiila је Slovencima, щprkos njfuovom<br />
naciona1nom tZaka8njenju, revolucija, koja је svojom glavnom<br />
snagom besnela izvan slovenaCike zemije. Ukoliko su becki<br />
"Slovenijani" :ZЉveli na neposrednom ;popristu i !POd elementarnim<br />
uticajem evrojpSke rev.olucije, utoliko su bili sposobni da<br />
svome narodu formuliSU: iilj egciv naciona1ni program: А , ukoliko<br />
su drustveno i ideoloski iЬili sastaVIni deo ta:da8nj е slovenaeke<br />
inteligencije, utoliko su svoj vlastiti program pri samom njego-<br />
1<br />
* Clanak је, pod pseudonimom А. Gorjan, objavljen .u casopisu<br />
Sodobnost, IX, 3/1941, str. 97-101; druga polovina rasprave zbog okupacije<br />
·nije objavljena, а nalazila ·Ьi se-, prema otiscima za korekturu,<br />
u broju 4/1941, str. 160--163.<br />
1<br />
France Preseren (1800--1849}, najveci slovenack:i pesnik; pravnik,<br />
studirao pa:ava u BeCu., gde se upoznao s tadasnjom najnaprednijom<br />
evropskom mislju. U svojoj poezij
206 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
vom rodenjru oskvrnulli i osalkatili okv1rom odanooti reakcionarnim<br />
socijaln.im i .poJitickim Sll1agama. Za slovena&u naciona1nu<br />
i.storiju karakteristiena tragiena ili, ako hocete, tragikomiбna<br />
sudblna velikih nacionalnih koncepcija dosla је, dakle, dosta<br />
rano do ma:Zaja, vec prilikom samog :radanja slovenaeke nacije:<br />
.,Ujedinjenu Sloveniju" је unakazila skucenost slovenaбkih prilika<br />
dru.Stvena i politiC!ka neэposoЬnost slovenaOke d.ntE!ligenc:je:<br />
vezane za .domace i stram.e nosioce drustvene i politieke<br />
zaostalosti.<br />
Nije nimalo slueajno s·to је medu tadas·nj~y slovenack~m<br />
inteligencijom vladalo gotovo neverovatno politiCiko n~na!IlJJ~·<br />
Doduse, pitanje је da 1i је Janez Тrdina 3 imao pravo kad Ј€<br />
-rekao. da је cetrdeset osme godine u celoj Ljubljam.i valjda jedino<br />
dr AhaCic 4 эhvatio suStinu ustavnog Zivota, ali је sasv:im<br />
razumljivo sto је inteligencija, koja је socija1no bila privesak<br />
konzervativnog buciuja, morala ootati po1iticki ogranieena.<br />
V ertovcevo 5 pismo Bleiweisu da se "SlovenaCko druStvo" 6 ne Ьi<br />
treЉalo me8ati u guZvи u stvari је samo zakonit оdт~ objekti:тne<br />
zaostalo.sti tada8njeg slovenackog inteligenta. Nema sumnJe<br />
da inteligenciji koju u ,prelomn:im epohama njeni socilja1ni<br />
uslovi nisu izrazito pomerili u pravcu drustvenog progresa nedostaju<br />
objektivni temelji za a!ktivnu politic'ku raz~Ьoritost. Na-:<br />
.glasavam: objektivni temelji. Uipravo njili mота da shvati onaJ<br />
ko zeli ida s.pozna razvojnu razliiku ·danaSnijh da.na, kad medu<br />
slovenaбkom inteligencijom ima, doduse, dos uvek dovoljno tradicionalnog<br />
politickog .neznanja i neorijentisam.osti, ali јој ipa:k,<br />
uprkos svemи viSe ne ne.dos·taju 01psti i V'lastiti Olbjektivni uslevi<br />
za poziti~и usmerenost koja odgovara toku drиstvenog<br />
r.azvoja. ·<br />
.Nko је politicko neznanje bila osobina saznanja starslovenaCke<br />
:i:nteligencije, on:da је njen politiCJki i licni o,por,tиmzam<br />
Ьiо osobina njenog "ikaraktera". Drustveno poreklo obeju oso-<br />
' Janez Trdina (1830-1905), slovenacki pisac, profesor istorije i<br />
geografije, pripovedac romanticar; kao s~dent napisao n~ .~ovenackom<br />
prvu istoriju Slovenaca (Slovenska Mat1ca 1866). Ро po1dtiCkom usmerenju<br />
narodnjak liberal.<br />
• Dr Josip Ahacic, pravnik, autor nekoliko politiCkih clanaka iz<br />
1848. godine.<br />
5 Matija Vertovec, katolibld sveStenik i'-1: LjuЬljane, zajedno sa<br />
Mihom Vernetom auto.r "Obene povestnice", konzervati.vno pisane prve<br />
slovenaCke opste istortje koja је izlazila 1853-1863, kao prilog Bleiweisovag<br />
casopisa Novice.<br />
• Slovensko druStvo - tako su namvana politiCka drustva nastala<br />
u prolece 1848. godine u Becu, Gracu, LjuЬljani i Celovcu, koja su<br />
imala znacajnu ulogu u oЬlikovanju slovenackog- nacionalnopolitickog<br />
programa - Ujedinjene Sloventje.<br />
LIК SLOVENACКE INТELIGENCIJE IZМEБU PRE~ERNA 1 LEVSTIКA 207<br />
bina .. 'hilo је is.to. Beskiemenja8tvo, slugaг..stvo i neverovanje<br />
slovenacke inteligencide u snage svog naroda imaju !POreklo u<br />
socijalnim osnovama 8taroslovenaca. Koseski 7 , "rpesnicki" izraz<br />
drustvene, nacionalne i po1iticke iщpotencije Starroslovenaca,<br />
klasicno је ispovedao s.amajne i karakterne osOibine svog sloja<br />
u pmmu Вleiweisu u kojem је izneo ... svO'je иverenje . . . da<br />
се "Ujedinjena Slovenija" ;postati istina ... u dale'koj buducnooti<br />
... aii da se danas ne moze uc.initi niSta odiucujuce ...<br />
jer smo nezreli ... U istoj svetlosti cetrdeset osme godine slovenaC:ku<br />
inteligencidu podkazuje njen duЬoki otpor prema Ambrozevim8<br />
simpatijama za revolucionarni Вее. Zvaiiliena istorija<br />
'htela Ьi, dodu8e, da .taj otpor o~bjasni "nacionalnom stetnoscu"<br />
AmbroZ-evih osecanja, aii njeno oiЬjaS!Iljenje је jalovo: Ambroz<br />
је, nesumnjivo, svojim pogledima, а ·delimicno i svojii.m postиpcima,<br />
tada ,pre8ao ograde koje su iJOdigli sluganstvo i rpoliti!kantstvo<br />
gornjeg slovenaбkog sloja i zato је morao da se kod kluce<br />
sиkoЬi sa zadrtim protivljenjem.<br />
PolitiCka ogranicenost i oportunizam usmerili su eetr:deset<br />
osme godine "nacionalni rad" staroslovena.Ckog intelektualca<br />
na иmirivanje iЬuntovnih slovenaCkih selja.ka. U toj Cinjenici<br />
lezi verov.a:tno najteZi greh staroslovenaCke inteligenctje, koja<br />
ј е pomagala da se prevarii ј edina slovenacka .dru8tvena k1asa na<br />
:koju se slovenacki nacionalni "preporod" tada mogao osloniti.<br />
Bilo је sasvim и sJdadи sa dru8tvenim i nacionalnim karakterom<br />
i znacenjem Staroslovenaca - sto је prvri njiihov<br />
predstarvnik i voda Ьiо "otac slovenaбkog naroda", dr Janez<br />
Bleiweis, oovek koji је u seЬi tesno ~јао dиiooko neshvatanje<br />
kulturnih vrednos·ti s doslednim politickim reakcionarstvom.<br />
Вleiweis nije predstavljao samo staroslovenacJru inteligenciju.<br />
Bio је ujedno personifikovana .veza ~ed:u slovenac'kog<br />
konzervatiJvnog burzuja i od njega zavisnog staroslovenackog<br />
inteligenta. Poreklom iz trgova&e ka,pitalistiCike poro:dice, on<br />
је n~pravio strиenu karijerи i dostigao irщ svim podтucjima<br />
onaj stepen duhoiVIlog razvitka vodeceg slovenaбkog mteligenta<br />
koji ј е u sиstini odgovarao potreibama austrijskog aQJSOlutizтa<br />
и povlaeenju. Ipak Bleiweisova staromodnost u naeelima nije<br />
odolela svom .zakonitom izuzetku: na privredn~m ;polju Вleiweis<br />
7<br />
Ivan (Jovan) Vesel Koseski (1798-1884), finansijski savetnik, slovenacki<br />
pesnik i prevodilac; njegovo retor.icko i patetieno pesnistvo<br />
odиSevljav~o је_ viSe od dve decenije slovenacke malogradanske duhove;<br />
podrzavali su ga konzervativni ljtaroslovenci; zaslиZan је za<br />
silrenje slovenaCke nacionalne svesti. ·<br />
. • lVLihael An-Ьroz (1~0'r-1864), pravnik i politicar; 1848. gOdine<br />
IZabran za poslamka u beCki parlament, gde se zauzimao za oslobodenje<br />
zemlje od nameta i za uvodenje slovenackog jezika u skole i administraciju;<br />
1861. pQзtao је prvi predsednik LjuЬljanske opstine.
208 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
је uJbrzavao r~oj ukoliko su ·to zahtevale lega~o ~rirmate po:<br />
trebe austrijskog .k!l!p~talizma u njegovom prodiranзu. Otuda 1<br />
:njegova zanesenost za seljaikovo raciO!Il~ije obradivanje ~emije<br />
i elementarno narodino oibr~vro;зe. Цр:~olitiCki 1 ku~turn1<br />
put u su.Stini se preplttao sa putem austriзskog .щpso~u~~·<br />
koji ј е posle revoluci:j е zadam.cio slobodan ram1ah ka;pitaliв"Ckom<br />
privrednom r.arzwoju, prihvatio klasienu dvorskiu ,ta:ktiku<br />
trulih s,porazuma sa burioaziJj om i uj edno tvrdoglavo. ~ sistemats'ki<br />
ko.cio sve sto ј е bil stvarno napredno na somзa1nom,<br />
politiб'kom, nacionalnom ili kulturnom tpOlju. .<br />
· Jako је uzak Ьiо u prvoj pol~W XVI~ v:e~a krug sl~v:<br />
naCkih intelektualaca koji su se 1deзno uzdi:gli iznad tadasnзe<br />
tkrandske inteligencije i koje mor~mo jos pre Le~~· ormaciti<br />
kao antipode Staroslovenaca. A1i tаз k!rug. se . aOJ~Vlo r~no -<br />
pre Bleiweisa i njegovih Staroslovenaca. То зе Ью Ђresernov<br />
odnosno Copov krug. 9<br />
Шz tog kriuga izaSla su dva wlo :ma!Cajna c:>v~a: Pтese~_i<br />
Fйsteт10 • Pm је Ьiо pesnik, i posile smтti se arfim11sao ka~ d:Zinovska<br />
fd:gura slovenaCke poezije. ~Jrugi је _ROSao na ~:kade<br />
i naciona1no se ublo ZJbog - za щ ega nereS1Ve - teskoce da<br />
revolucionarnost ujedini sa sadr~jem slovenackog po.kreta.<br />
Zvaniena istorija, Ьеz siJ:uha za konftikte koji p~oizlaze iz epohe<br />
i specilicn:ih nacionalnih uslova, sahranila ga ~е kao renega.ta.<br />
Pre5ern је od svojih istraZivaea Ьiо osvetlj~ sa sv'ih ~<br />
gu6i'h эtrana: od Ciste es.tetike preko geometrt] е do .kucnih<br />
brojeva. Ali malo iko је dokuffi 0~0 sto _је zapr~V g~yno: da<br />
је dЩl Presemove poezije, Јrоза ]е o~tigla svoзv 1de]~ _wh и<br />
Zdravici,Н za tadaSnje vreme i tada.Snзe slovenaOke pnlike -<br />
revolucionarno-denwkratski.<br />
Ovde nije rec о pitan:ju ·da li d~ PreЭern Ьi~ ~van re~olucionar.<br />
То Presern nije Ьiо. S аЬ:гдrоm na tadaSnзe slovenaCke<br />
odnose, nije najvaZnije IIri. to da se ~ koliko је dosledn~ u<br />
Pre8ernovom delovanju blia njegova demo:k!ratska svest. B1tna<br />
9 Matija Сор (1797-1835), slovenaCki lingvist~, veliki pozn~valac<br />
evropske literatuxe. Pr.ijatelj i savetni!k: Franca Preserna, duhovm voda<br />
litercшnog i kulturnog kruga "Кranjske cebelice" koji ј; o.dneo .. ~obedu<br />
u borЬi za novu abecedu i u ЬоюЬi za osobenost slovenaCkog kщiZevnog<br />
jezika. . ~ nik, f t 1<br />
10 Antun Fiister (1808-1881), slovenacki sveste pro esor ео o-<br />
gije na BeCkom univerzitetu,e.emo~~ta kompopoLit; 1~48. pom~ocni svesten.ik<br />
revolucionarne akademSke legl]e u Becu; poslanik u Ьeckom parlamentu.<br />
Prikljucio se beCkoj revoluc~ji i• nemaCkom naciona1nom pokretu.<br />
Posle revolucije morao emig;rd["ati u SAD. ..<br />
11 Zdravica" - jedna od najlepsih Presernovih pesama u kojoj<br />
se rod~ijublva tematika prepliee sa demokratskim internacionalizmom.<br />
'1<br />
1<br />
UК SLOVENACКE INТEUGENCUE I.ZМEБU PRESERNA 'I LEVSТIКA 209<br />
cinjenica је .to da је citav duh Pre5ernove poezije u opstoj<br />
suprotnosti sa -8!psolutistickim prilikama i menrtalttetom savremenih<br />
vrho;va slovenackog drustva; da је taj duh odgovarao<br />
novoj evropskoj epohi; da је u tom smislu, u poslednjoj konsekvenciji,<br />
izrazavao zahteve slovenackog naroda.<br />
А upravo је to, pored svega ostalog, u velikoj meri razlog<br />
sto је vrednost Pre5ernove poezije prerasla Presernovo vreme.<br />
Umetniik se ne moze rastaviti na estetu i na eoveka sa opstim<br />
iPOgledima na Zivot. Presernove umetnosti ne Ьi ni .bllo da su<br />
se sastavni delovi Pre5ernovog pogleda mogli utisnuti u mizerne<br />
granice koje su odgovarale · slovenaCkom konzervativnom<br />
bиrZuju i njegovom inteligen;tskom privesku. NajreC:i.tiji dokaz<br />
za to је Koseski.<br />
Dijalekticka protivreCm.ost nalazi se u Cinjenici da se iz<br />
onog Zalosnog doba Slovencima mogla sacuvati nepomuбena<br />
vrednost, vise nego dostojna kul
210 BORIS КIDRIC, SAВRANADELA, 1, 1933-1941.<br />
Zjaju i upтkos svojoj kitlturi ev.ropskog formata, estetski oЪlikovan<br />
odraz slovenacke narodne dиSe.<br />
Ali d.aljem razvoju slovenacke inteligencije nije udaric<br />
peeat duh IТ.eSernove poezi~e, vee mu је tradiciju stvorio mentalitet<br />
Stat·oslovenaca. · ·<br />
Onaj ko de u Sloveniji hteo da se Ьori za: novo morao је<br />
i mora da se medu slovenaCkom inteligencijO!ID. Ьori protiv<br />
,,staroslovenaёkog mentaliteta".<br />
Zaeetnik takve ЬоГЬе је Fran Levstik.<br />
Levst1k је oovek aikcije koji је u svojoj lienosti spoj!io<br />
protivreenosti svog vrem~ u zaolm'uZeno j_e~tv.' zog се~а<br />
је i propao. Godine Levstikovog sazrevan]a шtori]Ski pada]U<br />
u doiba kad "za.pad jos nije zavгSio burZ.OOSko-demOikratske r~:<br />
volucije" u predimperijalistiCkom periodu. U samoj Aus~]l<br />
revolucionarne energije jos su delovale latenrtno. Put trWih<br />
sporazuma pretvarao se, dodиSe, u si!Гok dr.um, ali to јо8 nije<br />
izwseno 1dokraja. S te strane Levst:ik је, bez sumnje, izraz narodnog<br />
elementa. U to vreme mi Slovenci jos n:ismo ~ modernu<br />
bиrZoaziju. Nju је vreme glasno zahtevalo u .siD!lSlru negacije,<br />
bezobzirne negacije konzervativne slovenacke burZoэ.<br />
zije. S ;te strane Levstik је kulturni, а cesto i svesno ekonomski<br />
!Preteea moderne slovenaOke burioazije. Ukoliko је L:vsti~<br />
njen idejni preteea u revolucionarno-demok:ratskom sШISlu 1<br />
ukoliko ј е svoje prethodniStvo spajao s narodnim elementom,<br />
utoliko је on novotar koji се saeuvati svoje ime bez olYЉra na<br />
bllo sta. ..<br />
Istorija се ujedno morat~ da konsta~je da se Levst!ik ~о<br />
logici istor!ijske nu.Znosti tragэ..eno prevano: moderna sloven~ka<br />
bиrZoazija, koja је dosla posle njega, mje Qdgovaтala 1Ji!ku<br />
koji је idejno vajao Fran Levstik, nego је nastalvljala i ~ema<br />
11ovim prШ:kama 'I.'amila tra~ciju slov~Ck~ konze.I'1va~1vnog<br />
burzuja iz cetr4eset OSIIIle go~e. Dok зе burzoa ~~ _;nekih n~cija<br />
Ьаr u dоЬа svo.jeg revolucюnamog poleta delimicno razvn.o<br />
herojske osobine, kod nas se pokazalo da је "n~prednost" slovenaCke<br />
budoazij е Ьila mrtvoroёlence ...<br />
Opste uzevSi, slovenacka inteligencija koja је prat~a no~<br />
slovenacku burza
212 BORIS КIDRIC, SAВRANA DВLA, 1, 1933-1941.<br />
·zije u Austriji v:i.Se nije mogao da se suko.Ъi ва nepremostivom<br />
preprekom u ~temu. Bilo је sasv:im u Sikladu s ":mi:щli:m"<br />
austrijskim rШZN'oje:m feudaJno-ЪurZoaskog sporazumeva!Ilja i<br />
roed:usoЬnog srastanja sto ј е uvertiru u dramatiean redosled<br />
feudalistickih i centralistiCk:ih vla:da izveo reakcionaimi veleposedniCki<br />
reZ:im Rechberg-Goluchowski. 14 U austrijskim drustvenim<br />
vrhovima put "mirnog" razvoja - tacmje: protiV!Ilarodne<br />
zajednice - vrlo brno је potpuno pobedio. Svoj V!I"hunac<br />
u predi:mper.ijaHstiCkom periodu postigao је u ozloglasenom<br />
dualiz:mu.<br />
214 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
istovremeno s prodiranjem nemaCkog 1mpitala, pobиdilo је и<br />
s1ovenaCkim bиcioaskim zamecima temjи za pretvaran.jem и<br />
naaionalnи bшZoazijи i rodilo burzoaske elemente slovenaekog<br />
Ilberalizma.. Ali је prelaz и nacionalnu bиrioazijи :zJЬog nadmoenosti<br />
nemackog ka,pita1a Ьiо ekonomski ostvarljiv samo na<br />
ledima slovenaCkog naroda. А Ъа8 и tome i lezi osnovni uzrok<br />
zЪog kojeg se mladi slovenacki liberalizam od samog pocetka<br />
Ъојао plebejskih nacionalnih energija i zbog cega su putevi<br />
Frana Levsti;ka i slovenaekih "mladih" divergirali ... Тu treЬa<br />
traZiti i odgovor na pitanje: za.Sto је tadaSnja slovenaCika politika<br />
likvidirala ta:Ьore, koji sи, uprkos formalnom rukovodstvи<br />
liЬerala, ра Cak i konzervativaca, и sustini odraZa.vali plebejske<br />
energije nedowsenog bucioasko-demokiratskog prevrata<br />
i odgovarali duhu Levstikove koncepcije.<br />
Prema tome, drиstvena i politi.Cika. diferencijacija "starih"<br />
i "mladih" vгSila se, и poslednjoj kOIIlSelwenciji, :istowemeno<br />
s njihovom stva!I'ID.om saradnjom u Ьitnim nacionalnim i po1itickim.<br />
odlиkama. · Medusobna Ьоr1Ьа nije iskljиCila dominantnu<br />
tradicij;и staroslovenaOkog duha.<br />
. -<br />
U borЬi i:zmedu "starih" i "mladih" -'- taбnije: ~edu<br />
slovenaokih konzervativaca i liberala - o:drazili su se poeeci<br />
оЬе kasnije slovenaC.ke struje ... Pri tome se sustina ta·dasnje<br />
i citave kasnije uloge "mladih" vec oЬ1ikova1a i sasvim ispoljila,<br />
d~ se sustina "starith" :ispoljila samo и jednoj od svoj:Љ<br />
osnovnih .komponenata. "Мla:di" su svoju karakteristiku za sve<br />
kasnije vreme slovenaCke istorij е odm.ah zapisali s~Ьi na c~lo:<br />
Ьljutavost liberalne fraze na reCima, k.ask:an.je za "starima" na<br />
delu; bekstvo pred energijama sloveџaCkog naroda - Ьrini<br />
se za svoj vlastiti privredni opstanak na racun tog istog naro:da<br />
z;Ьog nesposOibnosti da izvrSiS "masovnu" akumulaciju "slovenaOkog"<br />
kapitala.<br />
Ukoliko su "mlaidi" i njd:hova inteligencija pokazali kulturnu<br />
potenciju, oni za sve njene teoretske i idejne 1:emelje tr~Ьa<br />
d.a zahvaie narodnom Flranu LevstiJm, koji је, na kraju krajeva,<br />
ostao usamljen i razoearan ... uprlkos cinjenici sto је njegova<br />
akti;vnost pr~dstavljala kamen medaБ u slovenaCkoj kulturi. ·<br />
"Stard" se pojavljuju i deluju u slov·enackoj istoriji kao<br />
izrazita po·drSka domaбih i stranih nazadnjaOkih snaga. Pokret<br />
koji 1е izrastao iz toga zametka morao је u daljem razvoju da<br />
·doЬij е jos dve koщponente: da "na osnovu zaostalog оЧроrа"<br />
kapitalistiCkom progresи prooiri socija1nи Ьazu medu ondm malogra~kim<br />
slojevlm.a koji su se cetrdeset osme razoearali, ali<br />
se nisu jos uzdigli do progresivnog otpora novim formama eksploatacije;<br />
da izv.rSi na sliean naOin i u specifienom slovenac-<br />
LIК SLOVENACКE INТELIGВNCUВ IZМEDU PRESERNA I LEVSTIКA 215<br />
dtom. obli!ku ak:umulaci.ju lщpitala i da prd prevratu sa polu<br />
- feudalnog tla preae na vulgamo kapiltallilticko.<br />
Slovenacka inteligencija, koja је Ьi1а podeljena na "stare"<br />
i "mlade", ostala је~ QPste uzev, privesaik gol"!Iljih slojeva slo<br />
. venaOkog druStva. Najveбa njena k:rivica lezi u C:hnjenicd sto је<br />
Levstik os1:ao us.a.Шlj en.<br />
Iznad skucenih naciona1nih i politi:Cki.h koncepcija и prvo<br />
dо.Ьа iz:ra:zitije druStvene i politicke diferencijacije diZe se и<br />
Sloveniji d.Zinovski lik Levstika sa svojom kultш-nom aktivnoseu<br />
i potencijom, sa svojom jasnom miSlju о "Ujedinjenoj<br />
Sloveniji", sa svojim, za ta:daS:nOe slovenaOke prdlike, waюredno<br />
doslednim demokratizmom. Као sto nije slueajno sto se u<br />
am.t~ Koseski-Pxereren otd!raZalvalla ujedno эuprotnost :irLmedu<br />
kulture i neJmlture i suprotnoэt ]2medи reakcionarno-konzer·<br />
vativnog i revolucionarno-demOikratskog duha, tako i nije slucajno<br />
ni to sto је Levsti.k u svojoj liC.nosti иjedinjavao prav:ilnu<br />
nacionalnu i politicku koncepciju s doslednom i sves·tranom<br />
ЬоrЬоm za kultumu vrednost. Ali, uprkos izvanrednoj<br />
celovitosti, Levstikova koncepcija Ьila ~е ipak proti:vrecna: zbog<br />
slaЬe ra7Nijenosti nove druStvene snage Levstilk du је, u poslednjoj<br />
konsekvenciji, osiJ.onio na idealnu slovenacku .burzoaziju,<br />
koja n.Нmda nije dosla ni:ti је mogla doCi. ВаS zЬog toga је<br />
Levstik u svoje vreme i ostao usamljen.<br />
(,,I.dk · slovenske inteligence med Presernom<br />
in Levstikom"), Sabтana <strong>dela</strong>, 1, Beograd<br />
1959, str. 123-133.
. 1<br />
PRILOZI
BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941. 219<br />
I·ZVESTAJ О RADU O[ВLASNOG] К[ОМIТЕТА]<br />
SLOVENIJE*<br />
Iizvrsili smo orgaarizacijи sektora Oblasnog komiteta i и<br />
nји uvukli nekoli!ko starijih partijslcih radmka iz redova radnika.<br />
Svaki sektor ima tri clana i radice u LjUJЬljani. 1 Тdme<br />
smo olakSali rad i na:dzor O.blasnog komiteta. .Za sekretara<br />
novog lzvir8nog komiteta izaibran sam ја. 2 Dajemo vam izVe8
220 IZVESTAJ О RADU O[BLASNOG] K[OMITETA] SLOVENIJВ<br />
nja. Otuda toliki fu:lteres za pokret. SViUida gde postoje mogибnosti<br />
or.ganizuju se celije SKOJ-a. А sto se tice Crvene pomoCi,<br />
novac smo vec razdelili. Svak:i okruimi komi:tet ima tehnicki<br />
aparat, а Oblaэni komitet ima svoj aparat. Da s:ve to<br />
· s.tvorimo upotreЬili smo skoro сео novac koji sam ја doneo.<br />
Pиnl@ovi эи oni od kojih ... (neCitko).<br />
U Т.3 smo na81i veze sa starom grupom, u -ostalim krajevima<br />
nismo. Saljite veze! OkrиZni koШtet Roga8ka Slatina s mesnim<br />
komitetima 1. u sedistu OkrиZiюg komiteta, 2. u MariiЬorи<br />
i Сеlји, 3. u Ptuju i Dravogradu. TehniCki aparat је u sedistu<br />
OЬlasnog komiteta.<br />
Broj clanova ras·te iz dana и dan. Za:to vam ne mozemo<br />
dati tacne brojke. Samo и sedi~tu Oblasnog komiteta (tj. и<br />
podrиcju Oblasnog komiteta) Okr\Шri komitet [та __ 120 Clanova,<br />
а иkupno Clanova ima 450. Preduzeli smo sve . mere da<br />
spreCimo eventualno konfidentstvo. Ovaj zadatak ima. · posebno...<br />
· ·<br />
... :danas neko doci (to sam vec pisao) u Маi-. i Jes.; javite<br />
svoj. Nasi се otici k njima. Pocetkom novem:bra o:d naSih neko<br />
odlazi u В., gde ее studirati..4 Javite nam gde da se 'javi i ,pod<br />
kojom lozinikom. Оп hoce tamo' i da radi. · Dalje, ~avite nат<br />
kamo da dode onaj radnik koga O.blas;ni komitet 8alje u sovj et.<br />
partijsku skolи.<br />
ObaveS.tavam vas da smo prisЩpili. izvrSavanju va8ih di<br />
!I'ek:tiva u pogledu frakcijske Ьо~Ье и sindikatima. Pri svakom<br />
komitetu postoj!i. referent za rad u sindikatima i :drugim oгganizacijama.5<br />
· _ ~ · -<br />
"IzveЗtaj о radu ок Slovenije"; А.:..скsкЈ,<br />
Fond КI, 1932/168._ . .<br />
3 Мisli se verovatnю na Тrbovlje.<br />
4 Verovatno se misli na Janeza Perenica, koji је Ьiо otiSao u Beograd<br />
na studije defektologije. (Vid. "Izve8taj Centralnom komitetu КРЈ,<br />
1934", u ovoj lmjizi, nap. 16.)<br />
5 Osim potpisa, ovde smo izostavili i tri poslednje recenice kюје<br />
glase: "Nova adresa (neCi.tljiva). Ponav1jaju staru adresu. 2 stranice<br />
jedna preko clruge pisane i necitljive.", а koje је, smatramo, vero:vatno<br />
dopisaJa osoba koja је prvoЬitni original desifrovaJa, prekucavaJa Ш<br />
IIIIOZda, prevodila. Prim. теd.<br />
'<br />
BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, i, 1933-1941. 221<br />
[PJSMO CENТRAi!JNOM КОМIТЕТU КРЈ, 1932]*<br />
Dragi drugovi,<br />
Primili smo va8e pismo, samo nismo mogli niSta ra.zaJbrati<br />
(razjaSпjenj е о pismu _ i Sifrи ste slaJbo pisali tako da nismo<br />
mogli de8ifrovati).<br />
'<br />
U Sremskoj Мitrovici drugovi strajikuju gladu. 1 Pisite о<br />
tome и SVietskoj stampi. Kod iilЗS s.и ne'ki intelektualci re8i!li<br />
da protestuju.2 Sto se tice tehnickog aparata i prebacivanja<br />
li~era·ture, sad је sve otiSlo do vraga jer sи zbog ha;psenja prekinиte<br />
veze. О tome se moramo иsmeno dogovor!i.ti i za.to се<br />
J-eko o.d nas doCi k vama kad Ьиdе pogodno vreme. О tome<br />
cemo vas pravovremeno obavestiti. Saljite jos adresa. Inace<br />
:таm ne mo~emo pisati kao sto smo se dogovorili. Po8aljite nesto<br />
za СР Jer nemamo niSta vise ni za orgam.izacijи, а treba<br />
na.n;t. Zar s·te primili na8e poslednje pismo koje smo vam poslali<br />
dam. pre nego sto smo primili va8e Ko.d nas se novemЬarska<br />
!kampanja zavrsila veoma uspeЭno. Rasturili smo 6000 letaka<br />
i razve8ali na telegrafskim stuЬovima crvene zastavice.<br />
Ono sto ste vi poslali otiSlo је sve do vraga (nije proslo, jer је<br />
poslato osam dana kasnije, ра је materijal za Dalmaciju i<br />
Нrvatsku propao). Sto se tiee R[deceg] P[r~pora], pisao vam је<br />
. * Pismo Po~ajinskog komiteta КРЈ za Sloveniju Centralnom ko<br />
Inltetu ~Ј ~lvr:meno~ rukovdstvu) u Becu, sa potpisom Petr.,<br />
zavedeno ~е u K~~term pod bl'IO]em 358, 16. januara 1933; u gornjem<br />
lev~m uglu. ~zna:en ~е novembar 1932. godine, ali se sa mikrofilma ne<br />
moze utvrditl tacan datum. OriginaJ dokumenta cuva se и Moskvi u<br />
fondu Kominterne.<br />
'<br />
' U Sremsko~ Мitroyici је voden strajk gladu od 14. do 24. novembr.~<br />
1932. godine. Strajkovalo · је ukupno 120 politickih osudenika<br />
od ko~ih su 90 bili komunisti; St:rajk је zavrsen delemicnim uspehom:<br />
2 • Ртоlеtет је u januaru 1933, u br. 1, god. IX, pod naslovom<br />
"Stra~k _gladu u IYПtrvici" Р!Вао da s~ na. vest da је Tone ToтSic umro<br />
Ос! gl~di u. tom stra~ku odrZane u L~uЬl~ani studentske demonstracije.<br />
L~uЬl~~ studenti su zadsta 28. novembra 1932. odrzali masovne de<br />
:non;;tracl~e, . D~tyo. slu.SaJa~y PJ;avnog fakulteta umnozilo је letke о<br />
str_a~~ u МitroVIC1 1 о Toms1cu 1 demonstranti su ih s prozora slusaom7a<br />
1 • s baJk
22·2 [PISMO CENTRALNOM КОМIТЕТU КРЈ, 1932] -<br />
BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, ·r, 1933-1941. 223<br />
onaj ckugi drиg и poslednjem pismu .. Isto i sa stampa~.jom. 3<br />
Iz poverljivih vrela saznэдi smo . . . (plsmo Sa-V.) 4 ; ]aV1te na<br />
meroda·vna mesta k.ako ne Ьi рао u stupiou. Као sto sam vec<br />
"lmzao, tr~Ьa podiCi и svetsk.oj staщpi protest protiv reZima u<br />
jиgoslovenskim kaznenim zavodima. ZЬog krize z:atvorenik~<br />
nemajи cime оЬиСi i hrшriti, zato је i ь:uk-~-10 stra]k. Legaln.i<br />
list izlazi 1. decembra. 5 Pare smo poza]mili. Ako ste, dakle,<br />
odobrili kredit, 8aljite nam, ikao sto smo se dogovorili. Po5aljite<br />
adresи za СР. Javi о ВоZЮи. 6 _Ne.yzabor.aJV'ite na Sr~<br />
M~trov·icu. Sto se tice Brodara 7 , xm msta ne znamo pooat1vno<br />
kako је zapravo doolo do toga. Razgovaracemo usmeno.<br />
A-CKSKJ, Fond KI, 1932/161.<br />
/_-<br />
{<br />
з U decembxu 1932. otkrivene su u Zelenoj jami partijska tehnika<br />
stampan RdeCi prapor.<br />
i stamparija, u kojoj је<br />
4<br />
Nije utvrdeno о kojem pismu је ree.<br />
5 Verovatno se misli na prekomurski Novi cas, ciji је prvi Ьrој<br />
izisao jos 2. okt.obra 1932. godine.<br />
• <strong>Boris</strong> BoZic (1913-1941), zubotehnicar, uhapsen је 4. novembra<br />
1932. u LjuЬljani; vratio se iz roЬijasnice u Sremskoj Мitrovici 4. maja<br />
1936; kasnije је Ыо u Pazrizu; u zemlju se vratio u avgustu 1940, gde је<br />
21. januara sledece godine i umro.<br />
7 Josip Prion Brodar (1906-1972), stolar; u komunistiCkom pokretu<br />
је od 1922; emigrirao u Jugoslaviju 1928; Ыо је glavni optuZeni u tzv.<br />
,,primorskom procesu", na kojem ga је Ddavni sud za zastitu drzave<br />
u Beogradru 2. juna 1933. osudio na 7 godina roЪije; posto је izdrZao<br />
kaznu Ыо је konfiniran u Sremsku Мitroviou, odakle је u toku rata<br />
saradivao u NOB-u; umro је u Solkanu, gde је i roden. <strong>Boris</strong> Кidric<br />
је u svom izve8taju rekao da se pouzdano ne zna kako је doslo do ha~<br />
senja Prionove gxupe, kojoj је pripadao i Вozic.<br />
[IZVESTAJ СЕNТБ.АШNОМ KOМifГEТiU КРЈ, 1934]*<br />
Dragi prijatelji,<br />
Oprostite sto vam ovako kasno plSemO, а Bratec 1 се vam<br />
isprieati da uspostavljanje potpuno raфije:nih veza nije davalo<br />
dovoljno vremena ni za jeidno spavanje. U suЬotи smo poslali<br />
prvi izveS.taj, и kojem је novi pisar napravio gre8ku.<br />
1) Uhapsen је МJuha 2 s celom dr;uZinom ZJЬog sikandalome<br />
greSke da је kod njih nekad prenoeivao Grga, 3 koji је izdao<br />
* Izvestaj, sa potpisom: Pozdrav Kos., pisan је 14. juna 1934. i ima<br />
o,znaku No 15, а moze se razaЬrati da је primljen (oznaka na nemackom<br />
jeziku) 4. jula 1934, pod brojem 2233,· а da је u Kominterni zaveden<br />
pod brojem 4548, 22. jula 1934. godine. Original dokumenta, na<br />
slovenaCkom jeziku, euva se u Moskvi, u fondu Kominterne.<br />
1<br />
Karel Luter Bratec, Маlес (1910-1948), masinbravar, Clan SKOJ<br />
od 1926; radio u celieani u rodnom mestu, u Ravnima u KoruSkoj; pohadao<br />
је <strong>Komunist</strong>iCki univerzitet narodnih manjina zapada od 1929.<br />
do 1933; clan СКSКОЈ postao је 1933; posle hapsenja <strong>Boris</strong>a Кidrica<br />
u БеСи 1936. Ыо је sekretar СКSКОЈ; uhapsen је novembra 1936; od<br />
1937. do 1939. Ьiо је u Francuskoj, а posle toga Ziveo је u Jugoslaviji;<br />
saradivao је u NOB u Нrvatskoj, а posle 1945, Ыо је urednik Primoтskog<br />
vesnika u Тrstu; Zivot је izgublo pod nepoznatim okolnostima.<br />
2<br />
Oskar KovacH: Muha (1908-1944), Clan Pokrajinskog komiteta,<br />
roden u Sv. Luciji kod Tolmi11la; emigrirao u Jugoslavij.u; 1929. blo na<br />
slШЬi u Postanskoj Stedionici, zafun studirao geodeziju; radio kao tehnicar<br />
u ilegalnoj tehnici 1931. i 1932; 1934. је Ьiо uhap5en i proveo 18<br />
meseci u kaznionici u Sremskoj Мitrovici. Na Osnivackom kongresu<br />
КРS u Cebinama izabran је za kandidata za clana СККРS. Godine<br />
1940. bio је interniran u Bilecu; ро povratku u LjuЫjanu Clan Vojne<br />
komisije pri СККРS, а posle 22. juna 1941. clan Glavne komande slovenaCk!ih<br />
partizanskih ceta. U leto 1941. Ыо је poslat u Тrst, gde је<br />
organizovao partijsku tehniku i Ьiо sekretar РК za SlovenaCko primorje;<br />
10. decembra 1941. uhapsen i osuden od posebnog suda u Rimu<br />
na 30 godina zatvюra; posle kapitulacije Italije osloboden; umro је 31.<br />
januara 1944. u LjuЬljani. .<br />
з Dr Grgo Gamulin (1910), istoriear umetnosti, uhapsen kao student<br />
filozofije i sekretar zagrebackog univerzitetskog komiteta КРЈ u<br />
~un~ 1934, a1i је osloboden g'sle nekoliko meseci; diplomirao 1935.<br />
1 Ь10 nemposlen do 1938, kada -.d_oЬija francusku stipendiju i odlazi u<br />
Pariz, gde је Ьiо u vezi sa Кidricem; period 1941-1945. provodi u<br />
ustaskim logorima. Posle rata radi u minista,rstvu prosvete, а potom<br />
kao profesor istorije umetnosti na Sveucilistu u ·Zagrebu, gde i danas<br />
zivi kao penzioner.
224 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Veselka 4 i Muhu kad је Ьiо uhapSen. u Zagr~bu. Кlerikalni studenti<br />
;preko kojih је Grga doblo vezu s VeseШkom, а koji su<br />
sasluSani u Ljubljani prizinali su sve . . . i izjavili da је Grga<br />
legalno tr~io nekog marksistu i da su ga oni uputili na Vese:lka.<br />
Muhtu su s druZinom odveli u Zagr~b. а majka mu је<br />
priznala i zatim ј е Ьila pu8tena, а kasnije i brat, koji је pre<br />
govorio о pa!I'Olama itd. i sve prikazivao kao komumstiCku stvaт.<br />
Izja'V.io је da је Grga studirao u !JjurЬljani i molio klerikalce<br />
da ga poveZи s nekim marlmistom, а oni su mu dali Veselka.<br />
Veselko је molio za prenoCiS·te. Ро lega!l.noj, Grginoj 32jarvi, Muha<br />
mu је dao preno6i.Ste, ра је Grga prek1juce pUS.ten na slo<br />
:Ьodu. Znamo da је Grga tvrdio da је Veselko doveo Stefanciea5,<br />
а ne znamo da li је to щюzvао. Grga se u ·Zagrebu u<br />
policiji ...<br />
2) Nekoliko dana posile Mruhe u1hapSe:n је Leuc, 6 a1i uzrok<br />
ne znam. Znamo da је Ьеz . . . Pronadeni su l.ist Rundschau 1<br />
i dve brosure. Leuc је predart; istramom sudu u LjuЬljani, а<br />
govori se da се Ьiti konfiniran.<br />
3) Priliikom Mu'hinog h.apSenja policija је pohvatala gomilu<br />
ljudi. Izmedu drugih, uhapsen је i Pesjak, 8 koji је ро V es . ...<br />
Svi su u·brzo pиSteni. Kako је Pesjak u uskoj porodiC!noj vezi<br />
s Muhom, Ьiо је pod po'Цpunom prismotrom ра mu је svaki rad<br />
• Vilibald Konte Veseljko (1908-1951), inZenjer, Clan Partije od<br />
1930; 1931. osuden na 7 meseci zatvora, а 1934. na 4 gocline roblje, koju<br />
је izdrZao u Sremskoj Мitrovici; kasnije nije Ьiо aktivan kao komunista;<br />
posle oslobodenja Ьiо је direktor rudnika u RaSi.<br />
5<br />
Nije utvrdeno ko је Ьiо Stefancic.<br />
6<br />
Leuc- Edvard Kardelj; Ьiо је uhapsen 7. juna 1934. zbog tajne<br />
brosure МШistarstva unutrasnjih poslova koja је nadena kod njega prilikom<br />
kucne premetacine 24. avgusta 1933. Kardelj је ~ыо pиSten 16.<br />
juna 1934. go
226 [IZVESTAJ CENТRALNOM КОМIТЕТU КРЈ, 1934]<br />
prilicno doЬar. Юо:r је sJ.a!Ьiji, а Тine је inicijativan, ati politicki<br />
sla!b. Sada је popustio pritisak na Pesjaka; РК је odlucio da<br />
ga pritegne, ali se bojim. da се kOIID.promitovati nove clanove.<br />
Politicki је .jaJk i njegov nivo gotovo o.dgovara nivou predaSnjeg<br />
РК. Pisite s.ta mislite· о njegovom angazovanju.<br />
Ь) DoЬio sam novog gla'Wlog tehnieara, 15 prostorije su nove,<br />
а stare prootorije su, naravno, opet U!potre'hljive ~ svom a~paraturom,<br />
tako da su nаЗе odluke donele doЬar- plod jer nije<br />
doslo do prosi:renja provale.<br />
с) Dodiri s ... uglavnom su uspostavljeni i ove nedelje се<br />
se odrZati sastanci s delegatima iz ra71Ilih ce.ntara.<br />
d) Jaka 16 је preuzeo pos~ove i vec ove nedelje ее urediti<br />
jedan kanal i javke. Njegovo novo ime је Koren.<br />
е) Pripremamo materijal za RdeCi prapor, koji ее iziCi sle<br />
.dece nedelje.<br />
4) О tome kakva se glupost desi1a Ga.Spa,ru vec vam је pisao<br />
Bratec. Sada nam iz Zagreba viSe ne preti opasnost. Postoji<br />
jos jedna smetnja, naime u omladinskom РК, о cemu vam<br />
је pisao i Malec. 17 Nadamo se da Се se on uskoro moCi pojavljivati<br />
na ulici.<br />
5) Opet upotreЬljavajte ...<br />
6) О mara-evim i italijanskim emtg,rantima niSta nam nije<br />
poznato.<br />
7) Vase poslednje politiC:ko pismo uniSteno је prilikom<br />
Rilekcevog hapse.nja. PoS.aljite ga јоо jedanput.<br />
8) ОР nije mog1a razre8iti i upotreЬiti sifre kOje ј~ da1a ...<br />
9) Potvrdujemo pr!ijem vaSih pisama br. 12; 13, 14. i<br />
novca.<br />
10) SNLR se Zali na sla!bu vezu s ceritralom. Pripremljen<br />
је redakcioni ad!Ьor za legalni Iist, ра se novac moze poolati.<br />
IziSao је 1. broj SZovenskega revolucionara 18 na Univerzitetu и<br />
LjUJbljani. Neka NNR piSe na staru adresu.<br />
А-СКSКЈ, Fond КI, 1934/122.<br />
15<br />
Rec је, verovatno, о Janezu Perenieu Jaki.<br />
16<br />
Janez Perenic Jaka (1905-1949), uCitelj, roden u Skocjanu kod<br />
Mokronoga; clan КРЈ od 1929; aktivan organizator u weme obnove<br />
КРЈ u Sloveniji; Ьiо је u najиZoj vezi s <strong>Boris</strong>om Кidricem; or.gan.izacioni<br />
sekretar РККРЈ; do 1936. zatvaran sedam puta; u januaru 1937.<br />
otisao u Spaniju, zaroЬljeniik u GoUDSU; u novembru 1940. vтatlo se u<br />
LjuЬljanu; 1941. Nemci su ga odveli iz njegove kuce u Komendi kod<br />
Kamnika u Buhenvald; umrQ је u zatvoru u LjuЬljani.<br />
17<br />
Iz tog navoda se vidi da se misИ na Кairela Lutera Brateca, instroktora<br />
SKOJ-a u LjuЬljani<br />
u Slovenski revolucionar. Glasilo slovenskih nacionalnih revolucionarjev,<br />
casopis ciji је jedini ЬЖ'ој iza!iao u junu 1934. u LjuЬljani.<br />
.-.<br />
BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941. 227<br />
REZOLUCIJA О RADU I UDACIМA SKOJ S POSEBNIM<br />
OBZ:ЮROM NA NA:RODNI FRONT SLOBODE I MIRA *<br />
I. PoZitick:a S:itwaoija. и dria.vi i тad:nJa. оо napred111a omladn:rщ<br />
1<br />
1. U ~Ьоmој ое 1Ьо!'!Ы i ·posle 5. maja орсе narodno nezadovoljstvo<br />
na·glo .raslo. 1 Aktivirale su se si:roke narodne mase.<br />
OpseZпo se r~hala njihova OOI'iha za ekono:mske zahrЬjeve,<br />
demokratske sloЬode, nacionaina jprava i ;nacionalno osldЬodenje:<br />
Stoga su velikoSI'IPska 1burZoazija i vladajuea monarblja iOtvorile<br />
,.ventil sigurnosti". Djelomieno su popustile gradanskoj<br />
opoziciji. :Ј evticevu Vlladu su zamijenile garniturom Stojadinovic-Korooec-S:paho.2<br />
·<br />
* Verovatno redigovani tekst nacrta rezolucije Cetvrte zemaljske<br />
konferencije SKOJ-a, koj!i. је sacinio <strong>Boris</strong> Кidric, sekretar Privremenog<br />
rukovodstva, ро svemu sudeCi tokom avgusta 1935. godine. Nacrt је<br />
uoci odrzavanja konferencije poslat na odobrenje CentraJnom komitetu<br />
КРЈ u Becu, а ovaj ga је preko Zemaljskog biroa (Zembilja) 29. avgusta<br />
1935. vratio i preporuCio Priwemenom rukoVIOdstv:u SKOJ -а da se<br />
izradi definitivni tekst Rezolucije posle razmatranja na Zemaljskoj konferenciji.<br />
Nije jasno da 1i је ovaj tekst nacrt ili konaena verzija Rezolucije.<br />
Dok.ument. је u Moskvi zaveden pod brojem 875, 14. septembra<br />
1935. godine.<br />
1<br />
Мisli se na parlamentarne izbore od 5. maja 1935. koje је raspisala<br />
vlada Bogoljuba Jevtica (tzv. "petomajske izbore"). U izЬornoj<br />
Ьorbi ucestvovale su cetiri ·liste: prva - vladina lista s nosiocem predsednilkom<br />
vlade В. Jevticem, koja је dobila 1 746 982 glasa (60,640/о),<br />
druga - lista UdruZene opozicije s Vladimirom Macekom na celu, s<br />
1 076 345 (37,360/о) glasova, treca - lista BoZidara Maksimovica s 33 549<br />
(1,16Dfo) glasova, i cetvrta -lista Dimitrija Ljotica s 24 088 (0,840fo) glasova.<br />
Za .listu UckuZene opozicije glasali su i komunisti, dok su radikaИ.<br />
(Асе Stojanovica) i pristalice Slovenske ljudske stranke (Antona Korosca)<br />
bojk.otovali izbore. U predizbornoj borbi, КРЈ imala је mogucnosti<br />
da na predizbornim zborovima UdruZene opozicije iznese pred sirokim<br />
narodnim masama svoje programske zahteve.<br />
2<br />
Na osnovu izbornih reшltata koji su za vladinu listu znacili neuspeh,<br />
24. juna 1935. kormilo drZave preuzela је vladina koaИcija<br />
(dr Мilan Stojadinovic, predsednik vlade, predstaVIiik radikala oko<br />
Glavnog odbora, zatim dr Anton Korosec, ministar unutrasnjdh poslova,<br />
predstavnik SLS i dr Mehmed Spaho, ministar saobracaja, predstavnik<br />
Jugoslovenske muslimanske organizac~je), iza koje је stajala nova, rezimska<br />
stranka - Jugoslovenska radtkalna zajednica (JRZ), osnovana<br />
27. avgusta 1935. godine.
228 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
Osnovna је zadaea Stojadinovieeve vlade sprijeCiti da siroke<br />
narodne mase obore vojno-fa.SistiOku
ј<br />
230 BORIS KШRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Radna i IЩpredna omladiлa је и svim posljednjim m.asovnim<br />
akcij ama vr lo aktivna. ·<br />
. Radnicka om.ladina sudjelиje s elanom и strajkaCkom pokretu.<br />
PoCinje sa samosta1nim. i specifieno omladinsk:im akcijama<br />
za n~posredne ekonomske zahtjeve (segrtske akcije 1 1, pocetak<br />
akcije revirskih nezaposleni!h omladinaca и Sloveniji~. U<br />
prvim redovim.a sиdjelиje и hrvatskim. иliCnim. akcijama (manifestacije<br />
i
232 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
ВoreCi se za taj svoj osnovni :danasnji za:datak, ЬoreCi se<br />
za n~posredne ekon.qmske i politiCke omladinske zahtjev:e, ie<br />
naro·dne i demokratske pravice i najsiri omladinski front slobode<br />
i mira, ne odstupamo kao sudio_nici komunistickog pokreta<br />
· i prvi pomoC:nici revolucionarne avangarde КIРЈ ni za d1aku od<br />
svoga konamoga cilja, tj. radniCko-'Selja.ёke sovjetske vlasti.<br />
Osnovne su parole SKOJ-a na sadanjem stupnju njegove<br />
Ьoi'Ibe ove: nacionalna sloЬoda; ruienje Stojadinoviceve vlade<br />
i voj1!XJ-faSisticke d~'ktatиre; najsire deтrwk:ratsJOO i politicke<br />
slobode za odrasle i omladiwu; potpuna amnestija poli'Ьiёkih<br />
kaznjenika.; wkidanje 2akm!Ja о zaStiti drzave i izvanrednog<br />
sиdiSta 18 ; potpuna sloЬada djelovanja svim radnickim, seljackim,<br />
stиdentskim i иорсе naprednim omladinskim drustvima;<br />
raspustan:j"e faSisticki1i orf!anizacija; ~dbrana mira; ~aStita minimalne<br />
na:dnice za radniCkи omladinи; zasbl:t!a segrtskih .intereoo<br />
i prava; oЬavezna registracija, zaposlenje i ротос .и novcu,<br />
hrani, odijelи i s1Janи .nezaposlenoj manиel11Joj i in'Ьele7ctWalrooj<br />
omladini; sЬcijalriю osigи'tanje nezaposlene omladine; skracenj'e<br />
radnog dana; besplatan naиk i иkidJanje Skolarine и svim skolama;<br />
stipendije siroma.Snim ·studentima; zidanje 'domova i<br />
menzi za siroтaSne studente i srednjoSkolce; zidanje novih<br />
skola; vece dotacije иniverzitetima и LjиЬljani i ZagreЬи; brisanje<br />
seljackih dиgo'/Ja i zaostalih dиgova, izvlaCenje veleposjednicke<br />
zemlje i njeroo ·dijeljenje siroтaSnim seoskim mladicima;<br />
besplatni poljoprivredni kиrsc:vi na selи; slobod(t, mir i napredak.<br />
Konferencija konstatira da је nas Savez uёinio prve korake<br />
u bo:r'Ъi za jedinstvo radniёke omladine i omfudinski narodni<br />
front silo!Ьodle. Istovremeno konstatira da su dsadanjт uspjesi<br />
apsolutno ·nedostatni.<br />
U toku posljednjih је mjeseci Savez izvrSio unutrasnju<br />
mdЬШzaciju i proveo kampanju za temeljitu izmjenu pr:ijasnjЉ<br />
sektaskih, usko zavjereniCkih i staraёkih metoda rada. 19<br />
Danas. је vecina organizacija Saveza orijentirana 11.1 S•mjeru<br />
!юvoga pravca i koncentrira se na legalni rad u sindikatima,<br />
masovnim drustvima i nacionalnim organizacijama. Тim.e smo<br />
postigli predиslov za stvarno ostvarenje jedinstva radnicke<br />
18<br />
Drugog avgusta 1921. Narodna skupstina u Beogradu donela је<br />
Zakon о zastiti javne bezbednosti i poretka u drZavi, koji је sluzio<br />
. sudovima kao zakonska osnova u sudenju komunistima. ReZim sestojanuarske<br />
d.iktature poostrdo је odredbe ovog zakona i osnovao poseban<br />
Sud za zastitu drZave. .<br />
19<br />
Izraz ,,staraCke metode rada". upotrebljavao se onda kad se htelo<br />
reei da skojevci u svojoj <strong>dela</strong>tnosti imitiraju КРЈ i da u njihovom<br />
radu ne dolaze do izrвZaja specifienosti omladinske ol"ganizaclje.<br />
REZOLUCUA О RADU 1 ZADACIМA SKOJ S POSEBNIМ OBZIROM NA NFSM 233<br />
omladine i omladinskog narodnog fronta s1oЬode i mira. ВогЬа<br />
za naro.dni fr0111t postavlja se sada pred nas kao jasna, ostra<br />
i neposredna zadaca.. Sve ostatke "sЩroga pravca." moramo<br />
odstranjivati u tokи same borrbe za taj na.S osnovni masovni<br />
cilj. Nastavimo svim snagama legalizacijи nasega djelovanja!<br />
Ostvarenje sirokog narodnog fronta је Zivotno povezano s raziЬijanjem<br />
uskog nelega1nog obruёa, s upotreЪljavanjem svih<br />
pos·tojeCili lega1nih mogucnos.ti i s borbom za nove koje tтеЬа<br />
izvojevati snaZnim pritiskom.<br />
III. Ј edinstv.o radnicke omladine<br />
Kad se .borimo .za siroki omladinski narodni front slobode<br />
ne smijemo ni za trenuta!k za:Ъoraviti da је njegovo jezgro<br />
jedinstv:o borbene radnic~e omladine.<br />
1) Jedinstvo radnicke omladme treba stvarati u siт:okom<br />
organiziranju njenih osnovnih akcija: segrtske akcije, akcije za<br />
za8titи minimalne nadnice radnicke omladine, akcije za prava<br />
i interese nezaposlene omladine.<br />
Prosirena sjednica. Privremenog rukovodstva је mjeseca<br />
jula 20 konstatira1a da op~no zaostajemo s tim akcijama. Sada<br />
posle. sest tjedana - moramo konstatirati prve znaikove pobolj8anja.<br />
Poёeli smo gdje-gdje organizirati Зegrtske akcije i<br />
akcije nezaposlenih, dok akcije za za.Stitu minimalni1h nadnica<br />
јо8 ni JPOceli nismo.<br />
tм:oramo uloZiti maksimahle ener:gije u organiz:iranje tih<br />
osnovn1h akcija; Danas је vaZn.o da one uzmu Siroki razmah i<br />
da radnicka omladina Ђira akcijske odbore za njihovu pripremu<br />
i za sam tok. !ziЪore treba prilpremati s najvecom pa.Znjom.<br />
U akcij~e odiЪore ne smijemo pred1agati samo nаЗе, nego<br />
pored neko1iko aktiv.nih naSih veCi iЬroj borbeni!h mladih radnika<br />
iz raznih sindikata, raznih naroda i ideO'logilj~. Potrebno<br />
ае JPO;brinuti se za ugled i autoritet takvih odJbora. Тi SU odbori<br />
jedan od oblika ј edinstva radniake omladine. Oni mogu igrati<br />
vaznџ иlоgи и inicijativi za omladinski front slobode.<br />
2) RadniCku omladinu treba bezuslovno uk!ljucШ u sve<br />
akcije koje idu za jedinstvenim radnickim nastцpom (Suzor 1 )<br />
20<br />
Prosirena sednica PRSKOJ-a odl'Zana је 17. jula 1935. u Zagrebu.<br />
21<br />
Sredisnji ured za osigUranje radnika, ustanovljen na osnovu<br />
Zakona о osiguranju radnika od 14. maja 1922, osiguravao је radnike<br />
za slucaj bolesti, starosti Ш smrti i resavao sporove u vezi sa osiguranjem<br />
- p~eko okruZnih ureda.
234 BORIS IODRIC, SAВRANA DELA, I, 1933--1941.<br />
ili .za sindika.Inim jedinstvom. Ро moguenosti moramo. u takvim<br />
akcijama iznositi njene specifiene zahtjeve te oko njih organizirati<br />
njenu Ьorbu.<br />
3) !Мoramo organizirati suradnju masovnih drrиStava u kojima<br />
se sakuplja radnicka omla~. ТrеЬа poceti ~ ·Za~~ i<br />
elastiCnim oblicima takve suradn:Je, kao npr. · sa .za~edn10kim<br />
izletima kuiturnim priredЬama itd. Na izletima treЬa popularizirati<br />
'.zajedniCk:e kulturne, ekonomske i politicke_ zahtjeve,<br />
bo!'lbu za mir i ula.zak radnicke omladine u opcu narodnu ,Ьo!'lbu<br />
.za sloЬodu, mir i napredak. Od takvfu poeetnih oblika moramo<br />
preei na organiziranje ~jedniCk:ilh konferencija ~ој: Се pr:_ihv~titi<br />
platfo!'IШu i Шabrati odbor. Za. te ЩЬоrе vn]edl ovo sto ]е<br />
receno о akcij:slkim o.dЬorima u tocki drugoj. Ti su odbom najpogodniji<br />
с1д Щpтlednim drиStvima da.ju inicijp,tivu za siroloe<br />
konferencije i stuдjelovanje и omlлdinskom nar'Odoom frontu<br />
slolюde i mira.<br />
4) Svim silama moramo po.dmati akciju radniOke omladine<br />
za. organi.zaciju, koja се radniCkoj i ra
236 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
zavati i organizirati njenu opoziciju spram Korosca i Spahe, 22<br />
te nj enu sura~chlju s omladinom Udruzene opozicije i s rЗidniiCkom<br />
omladinom.<br />
В. BoreCi se za oпiladinski narodni front slobode moramo<br />
Ыti krajnje elasticni i и postavljanju zahtjeva i sto se tice<br />
in.icijativ.e. ·<br />
MiSljenje da sva narpre.dna omladina mora takoder primiti<br />
kao svoje sve sto -јој serviramo jeste sektaSko i znaCi temeljito<br />
nerazumijevanje daljeg razvijanja d. stepenovanja borbe. Ne smijemo<br />
onemoguciti siroke zajedniбke akcije aiko demokratska<br />
omlaidina !Pristane na sve na.Se zahtjeve. I zbog samo jedn'Og<br />
zajednickog zahtjeva spremni smo da pocnemo zajednicku akciju.<br />
Naravno da se time ne odricemo svojih ostalih zahtjeva,<br />
nego moramo tim viSe vrsiti za njih istrajnu, aii !PrisЩpaenu<br />
i neodJЬijajucu agitaciju s namjerom da ih omladina primi u<br />
daljem razvd.jandu boriЬe kao akcijske.<br />
Каd dajemo inicijativu ~ zajedniCke akcije i nastupe, Ш<br />
za suradnju u omladinskom narodnom frontu, moramo se .brdZljivo<br />
kloniti saЪlona. Inicijati'VIle obli!ke i organe, npr. o.dЬore,<br />
treba Zivotno prilagoditi omladinskom raspolozenju i mjerilu.<br />
Osoblto ge vamo da se oni ne sastoje samo od na8ih сЩроvа,<br />
nego da u njima pored neko'liko na.Sih aktivnЉ drugova -<br />
preko kojih seЬi osiguravamo stvarno vodstvo - su·djeluje<br />
veliki broj uticajnijih demokratskih mladih ljudi raznih na.zora.<br />
NajeШstienijim koтiScenjem 11/.{(LjrazliCitijih inicijativnih oЪlika<br />
uspjesno cemo razЪiti uski obruc svoje w.eЪegp,ln,osti. -<br />
Na temelju iskustva koje smo vec dobili i na temelju<br />
analize konferencija ove oblike smatra nekima od mnostva<br />
najpogodnijih:<br />
а) drustvo и kojem imamo snaZпe pozicije daje inicijativu<br />
za konferenciju napredni·h masovnih dr:ustava; .<br />
lb} inicijativna konferencija na kojoj sudjeluje veci broj<br />
na.Sih i demokratskih omladinaca izaЪir:a inioijativ.ni odbor,<br />
koji se tada obraea najrazlicitijim masovnim .drиStvima i na.:.<br />
cionalnim, politickim te ku1tumim organizacijama;<br />
с) takav је inicijativni odbor moguce ~brati na masovnom<br />
izletu ra:dni&:e i napredne omladine;<br />
22<br />
Mehmed Spaho (1883-1940), pravnik i politicar. Jedan od osnivaca<br />
Jugoslovenske muslimanske organizacije (1919), а od 1921. njen<br />
predsednik. U weme izmedu dva rata ministar u viSe jugoslovenskih ·<br />
vlada, pQtpredsednik JRZ. U vladama је zastupao interщse muslimanske<br />
burioazi:je.<br />
REZOLUCUA О RADU I ZADACIМA SKOJ S POSEBNIМ OBZIROM NA NFSM 237<br />
d) inicijativni odiЬor za kakvu organizaciju radne omladine<br />
fungira istovremeno kao inicijativni odЬor omladinskog narodnog<br />
fronta;<br />
е)' akcijski odbori osnovnih akcija radniCke omladine, koje<br />
smo rustalili, mogu se oiЬratiti svoj demokratskoj omladini.<br />
Za Ъli:Zu buduenost konferencija kao ostru i n~srednu<br />
zadaeu postavlja priredivanje zajedniCkih konferencija naprednih<br />
masovnih druStava, nacionalnih, politickih i kulturnih. organizacija<br />
te omladinskih radnick:ih akcijskih odJЬora. Те konferencije<br />
moraju zauzeti mjesni i pokrajinSki opseg. Na njima<br />
treЬa prihvatiti deklaraciju i platformu te izabrati stalne<br />
odbore. ·<br />
f) OstvarujiUCi omladinski narodni front na temelju omladinske<br />
Ьоr;Ье za naro,dna i demokratska ,prava ne sinijemo ni<br />
za trenu·tak zaboraviti Ъorbu za mir. ·<br />
Konferencija konstatira da је na8a pasivnost 1. avgusta<br />
dokazala kako је krajnje nepokretan na8 ciljeli Savez kada se<br />
тadi о mirovnim akcijama, koje moramo smatrati najakЬuelnijim<br />
potreЬama: i prilikama za mobilizaciju sve demokratske,<br />
pacifistiCke i napredne omladine.<br />
Moramo naj!Ьrojnijim nacionalno ugnjetenim, demokratskim<br />
slojevima Zivo raщjasniti golemu ratnu opasnost i aktuelno<br />
predoCiti kako ratne pri!Preme protiv .AJbisimje prijete da u<br />
najbliZoj buduenosti rasplamsaju no'Vi svijetski poZar. 23 Moramo<br />
im .pokazati kako svaki fa.Sizam - i konkretno velikosrps~i<br />
- provocira i sistematski priprema rat. Ratnoj ulozi nacionalnih<br />
fasizama - osoblto fa.Sizama Paveliea 24 i Perceca 25 - moramo<br />
SU!Prostaviti ideju masovne Ьоr,Ье za nacionalno oslOIЬodenje.<br />
Medu omladinom treЬa popularizirati miтovnu politiku<br />
21<br />
Тreceg oktobra 1935. Italijani su иSli u Abisiniju, i posle dilgotrajnih<br />
vojnih operacija anektirali је 9. maja 1936. godine.<br />
24<br />
Ante Pavelic (1889-1959), organizator i voda ustasa. Od 1929.<br />
ziveo је u emigraciji pod zastitom Mussolinijeve Italije i u posebnim<br />
logorima u Italiji i Madarskoj uvezbavao ustase za borbu. Pod zastitom<br />
Nemaca i Italijana, 10. aprila 1941. proglasio је tzv. Nezavisnu<br />
Dl"Zavu Нrvatsku, u kojoj vlada neopislvim nasiljem. do kraja rata;<br />
maja 1945. bezi u inostranstvo, Zivi u Argentini i umire u Spaniji.<br />
25<br />
Gustav Percec (1885-1935), oficir Austro-ugarske vojske, sekretar<br />
Нrvatske stranke prava, roden •u Valpovu; emigrirao је iz Jugoslavije<br />
1929, zajedno sa Antom Pavelicem; u ustaskoj organizaciji Ьiо је<br />
zadиZen za terorizam - organizovao је ustaski logor na Janka pusti,<br />
odakle је ubacivao teroriste u zemlju - najveci broj teroristickih akcija<br />
u Кraljevini Jugoslaviji izveli su njegovi sticenici obucavani u<br />
Madarskoj; posle uЬistva kralja AlekSandra, madarske vlasti su ga, s<br />
ostalim ustasama, prebacile u Italij.u, gde је ро naredenju Ante Pavelica<br />
likvidiran kao njegov suparnik u ustaskom pokretu.
238 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
Sovjetskog Saveza, а i samu Sovjetsku Uniju kao na.jalktivnijeg<br />
poЬorniika svetskog mira. MdЬilШiirati је moramo za zahtjev da<br />
se Jиgoslavija pri
· 240 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
[REFERA:T О AGITA.CIJ'l I PROPAGANDI]*<br />
I<br />
Ako se makar najpovrsnije pogleda .istorija radnickog pokreta<br />
Ьilo и intemaGionalnom omjeru Ьilo и pojed!inim zemlja-·<br />
ma, odm.aih Ujpaldajи и oCi Izvjesne crte karakteristiene za njegov<br />
razvitak. Prvo, Ujpada и oCi da se teorija marksizma-lenjinizma<br />
izgradivala ne samo и Ьorlbl protiv burioaskih teorija<br />
1<br />
vec i и Ьorlbl protiv raznih proletarijatu ·tud:ih teorija koje sи<br />
nicale и okvirи samog radnickog pokreta. (Маrх и borЬi protiv<br />
sИnaburzoaskog socijalizrn.a Proи'cbl:юna 1 , Engels protiv Diihrin-<br />
• Refeтat је, kako se moglo utvrditi, zajednicki rad Мilovana f>ilasa<br />
i Bor.isa Кidrica. Prvobltno ovaj referat је trebalo da, u sklopu<br />
zadataka SeПetarijata Politbiroa СККРЈ, napiSe i podnese Юilas na<br />
Petoj zemaljskoj konferenciji КРЈ, odl'Zilas uglavnom vec Ьiо napisao<br />
referat (sto se, izmedи ostalog, vidi ро stilu i izvesnim ocenama koje<br />
sи u njemu date, kao i n!ll"eeju (najveei deo pisan је ijekavski) Кidric<br />
је ucestvovao и njegovoj definitivnoj izradi i proёitao ga na konferenciji<br />
Sacиvan је original referata kucan na 13 listova (samo s jedne<br />
strane), veceg formata (4 stranice kucane sи na tankoj hartiji cirilicom,<br />
а 9 stranica na punoj hartiji latinicom). Prilikom citanja referata<br />
Тd.to је и tekstu svojerueno, mastilom, vrsio izvesne ispravke, а na<br />
marginama pisao svoje primedbe koje navodimo u fusnotama. Takode<br />
је na prvoj strani referata и desnom gornjem иglи crvenom olovkom<br />
dopisao "59". Osim Tita, ispravke је unosio i f>ilas. Tekst ciji se original<br />
nalazi и Arblvи СКSКЈ (Fond СККРЈ, 1940/14-5) preuzet је, sa<br />
izvesnim bJ;ojem najneophodnijih, unekoliko izmenjenih napomena, iz<br />
zbornika Peta zemaljska konfeтeneija, koji su pripremili Arblv CKSKJ<br />
i Institut za savremenи istorijи, а priredili Pero Damjanovic, Мilovan<br />
Bosic i Dragica Laz!ll"evic.<br />
1<br />
Pierre Joseph Proиdhon (1809-1865), francиski pиblicist i teoretic!ll",<br />
и svojim delima Sta је svojina, Filozofija Ъеdе Ш sistem ekonomskih<br />
pтotivтeenosti, Opsta ideja о тevoluciji XIX veka i drugim<br />
росео је za svoje doba veoma smelи kritiku ne1dh strana kapitalisticј'<br />
1<br />
.;<br />
[REFERAT О AGITACUI I PROPAGANDI] 241<br />
ga 2 , Маrх i Engels protiv lasalovstine itd.; Lenjin protiv legalnih<br />
marksista 3 i ekonomista 4 , Lenjin protiv menjsevizma, Lenjin<br />
i Staljin protiv trockizma i socijaldemokratizma itd.) I,<br />
drиgo, vidimo da sи genijalni иCitelji proletarijata Marx, Engels,<br />
Lenjin i Staljin sапiи teorijи, koja se izgradivala и najzescoj<br />
vatri ideoloske borbe, иvijek povezivali s praksom radnickog<br />
pokreta, s klasnom Ьоr1юm proletarijata, provjeravali i<br />
obogacivali teorijи, i и najzesooj vatri klasne ЬоrЬе (od 1848,<br />
preko Pariske komиne, do velike oktobarske revolиcije i izgradnje<br />
socijalizma и SSSR-u).<br />
U сети је smisao tih karakteristicnih crta<br />
Prije svega treba istaCi da је dijalekticki materijalizam naиena<br />
teorija koja је nastaJ.a iz dиboke i svestrane analize<br />
zakona razvitka ljиdske istorije, p:rjrode i ljиdskog miSljenja.<br />
kog druStva (,~vojina је krada" itd.) i zasnovao posebnи socijalnopoliticku<br />
doktrinи (sitnoburzoaski socijalizam), koja је bila i jedna od<br />
struja и radnickom pokretu. Proиdhon је imao иticaja medи radnicima<br />
Francиske, Italije i Spanije, а и izvesnim intelektualnim grиpama zadrzao<br />
је иticaj i do danas. Marx је росео kritiku Proиdhonovih protivrecnih<br />
shvatanja svojim cиvenim delom Beda filozofije, odgovoт na<br />
filozofiju Ъеdе Pтoudhona, а nastavio је kasnijim radovima, ukazujиci<br />
na nedovoljno poznavanje politicke ekonomije, konfuznost anarhisticko<br />
-reformistickih stavova, eklekticizam i neиtemeljenost Proиdhonove<br />
kritike gradanskog drиstva, komunizma, politiCke ekonomije i filozofije.<br />
2<br />
Karl Eиgen Diihring (1833-1921), nemacki filozof i ekonomist,<br />
vulgarni materijalist, verovao и nepromenljivost moralnih principa zasnovanih<br />
na osecanjи simpatije, и svojim delima (Pтiтodna dijalektika,<br />
Nove osnove nauke i filozofije, Kтiticka istoтija naciolnane ekonomije<br />
i socijalizma i dr.), polemisиci narocito protiv Marxovih i Darwinovih<br />
glediSta о su8tini drиstvenog razvitka i о klasnoj borЬi i teoriji evolиcije,<br />
pokuSao da stvori novi filozofski sistem i novu nauku о druStvu;<br />
nastojao је da osnиje radnicku p!ll"tijи, cime је zapretio da svojim pseиdosocijalistiCkim<br />
i kvaziradikalnim koncepcijama unese dezorijentaciju<br />
u jos nerazvijeni radnicki pokret. Engels је Diihringova shvatanja podvrgao<br />
nemilosrdnoj kritici и svom poznatom delи Anti-Diihтing.<br />
3<br />
Umesto reci "narodnjaka" dopisano је "legalnih marksista", kako<br />
sи nazivani predstavnici liberalnoburzoaske inteligencije u Rusiji koji<br />
sи prihvatali samo pojedine ideje marksizma, i1i sи ga pogresno tumacili.<br />
Glavni predstavnik, Petar Struve (1870-1940) negirao је klasnu<br />
sиstinu kapitalizma .i njegove osnovne suprotnosti, а time i. potrebи za<br />
revolиcijom i diktaturom proletarijata.<br />
4<br />
Ideje slicne legalnom marksizmи u radnickom pokretu sи sirili -<br />
i tzv. ekonomisti, koji sи zastupali glediste da radnici treba da vode<br />
samo ekonomsku ЬоrЬи protiv kapitalizma, tj. ЬоrЬи samo za poboljsanje<br />
nekih njegovih strana, а ne i za njegovo ukidanje kao drиStvenog<br />
sistema zasnovanog na :\dasnoj eksploataciji.<br />
Osnovna gledista u borЬi protiv legalnih marksista i ekonomista Lenjin<br />
је izloZio и svojim delima: "Ekonomska sadrzina narodnjastva i ajegova<br />
kritika и knjizi g. Struvea", "Sta sи ,prijatelji naroda' i kako se<br />
oni Ьоrе protiv socijaldemokrata", "Razvitak kapitalizma и Rusiji",<br />
"Sta da se radi" i drugim.<br />
16 <strong>Boris</strong> Кidril!, I
242 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
· Sam:im tim maтksi'z'am је postao moeno orude (metoda) za: щюznavanje<br />
stvarnosti, sila koja daje pers.pektivu radnickom pokretu,<br />
koja mu omogueava da naucno, taeno upozna stvarnost,<br />
- kоји proletarijat ":ро svom istorijskom Ьiси" .mora promijeniti.<br />
Radnicki pokret ј е pootojao i prij е Маrх.а i Enge1sa, ali tek<br />
s njima, tek s marksizmOIПl on postaje svjestan samog sebe i<br />
svojЉ istorijski neizbjeZnih zadaea. 5 Dakle: Ьаs zbog toga sto<br />
је marksizam nauka о zakonima razvitka svijeta, bas zato sto<br />
је metod upoznavanja. svijeta; on је u isto vrijeme i teorija<br />
revolиcionarnog proletarijata, shvatanje svijeta partije· proletarijafta.<br />
I dађе: Ьа8 zato S"to је partij:a· proletarija.ta naoмan:a<br />
tako moenim orиZjem mijenjanja stvarnosti ona i nije niSta<br />
drи·go nego organizacija koja spaja. u seЬi socijalisticku teoriju<br />
i .praksu radnickog pokreta. Istorija slavne i herojske Boljseviёke<br />
partije nam to najЬolje pokazuje: partija boljsevika је<br />
poЬijedila Ьа8 zbog toga sto је, naorиZana teorijom marksizma<br />
-lenjinizma, rukovodila cjelokupnim radnickim pokretom, od<br />
najsitnijih kooperativa i kruzoka do sindikata, strajkova i orи<br />
Zanih odreda radnika i seljaka.<br />
Ma!'lksizam-lenjinizam nije, dakle, mrtva dogma, vec rиkovodstvo<br />
:za akciju. DrиkCije reёeno, radni&i pokret Ьi bez te<br />
teorije Ьiо slijep, ne Ьi mogao da vidi svoje prave i konacne<br />
ciljeve, ne ,Ы mogao da vidi put kojim jedino moze stici do<br />
cilja; sama teorija Ьi Ьеz te prakse Ьila suva, Ьezivotna, dogmatiena,<br />
jalova i nerevolucionarna.<br />
Dijalekticki materijalizam, odnosno mar.IO!izam-lenjinizam<br />
slиZi nam, dakle, za to da - k.ako kaze Lenjin - nademo<br />
pravu parolu ЪотЬе. On nam poma.Ze da ispitamo konkretnи<br />
stvarnost, na8u stvarnost, da odredimo na osnovи toga svoj<br />
program, svoju liniju borbe, da nademo one prave parole<br />
koje najsire moЬilizuju radne mase za promjenu ove i ovakve<br />
stvarnosti i ostvarenje jednog novog svijeta bez eksploatatora<br />
i eksploatisanih. Ne samo program uopste vec i parole sva1oodnevnih<br />
ЪотЪi nisu niSta drugo vec primjerш teorije maтksizma-lenjinizma<br />
па datu stvarnost, па date drиStvene odnose,<br />
па datu politicku situaciju. Те ратоlе jesu samo raznovrsrni<br />
oЪlici pтimjen.e teoтije Матха, Engelsa, Lenjina i Staljina па<br />
raznovrsnu stvarnost.<br />
Zato mmemo reCi na osnovu iskustva proleterskih partija<br />
иopste, ра i nаЗе Partije, da sи svako unakazivanje, izvrtanje,<br />
vulgarizacija, "ispravljanje", "prodиЬljivanje" teorije nasih<br />
velikih ucitelja и stvari ЬоrЬа protiv revolиcionarne partije i<br />
radnickog pokreta иорЭtе, pokuSaj sa strane bиrZoazije da ро-<br />
5<br />
Ovu ree dopisao је Тito, posto је precrtao ree "ciljeva".<br />
[REFERAT О АGIТАСШ 1 PRoPAGANDI] 243<br />
moeu svojih slu:gu i1i ljudi zaroЬljenth njenom ideologijom<br />
nametne proletarijatu umjesto pravih krive parole borbe, da<br />
zavede proletarijat na stranputicи. I dalje: svaka oportu:nisticka<br />
praksa, svaka izdaja stvari proletarijata pocinje revizijom<br />
teorije. Svi revizionisti, svi oportиnisti sи иvijek iSli za tim da<br />
razore Zivu vezu izmedu teorije marksizma-lenjinizma i prakse<br />
radniCkog pokreta, da zanemare teoriju i svojи oportunisticku<br />
praksи opravdaju unakaZenom teorijom. Nemogucno је, dakle,<br />
s krivim teoretskim shvatanjima voditi pravim putem radniCiki<br />
pokret. Nemogueno је posjedovati ispravnи teorijи, rиkovoditi<br />
se njome, а upraZпjavati pogresnu, oportunisticku praksи. Ispтav.пa<br />
teorija i ispravпa praksa jesu dva lica jedne iste revolucioпarn.e<br />
ЪотЬе prole'tiarijata, predvod:enog njegovom .av.angardom.<br />
п<br />
PolazeCi od tih konstatacija, mi moramo u nasem propaganJdno-agitacionom<br />
radu postaviti prije svega dva osnovna<br />
pitanja:<br />
1. p'itanje opsteg teoretskog podizanja; pitanje propagande<br />
na.Sih idej а, naSih cilj eva i<br />
2. pitanje konkretizacije na8ih ideja i na8ih ciljeva putem<br />
svakodnevne agitacije u svakodnevnoj borЬi radnicke klase i<br />
иgnjetenih masa grada i sela, pиtem utvrdivanja, na Ьazi opstih<br />
teorijskih zakljиeaka, svakodnevmh i bliZih parola ЪоrЬе.<br />
S tim treЬa usko povezati iskustva iz dosadaSnjeg rada i perspektive<br />
budиeeg rada.<br />
Тudi i antipartij.ski element'i, koji su и na8em pokretu<br />
uspijevali da se cesto popnu na vodeea mjesta, namjerno su<br />
zanemar.ivali teorijи, zapostavljali teoretsku borbu i umanjivali<br />
njen znacaj. Кlasiena dje1a marksizma-lenjinizma sи kod nas<br />
izdavana veCinom na lienu inicijativu, bez ikakve kontrole pokreta.<br />
Тime sи cesto cinjene ogromne pogreske: prevodilo se<br />
kako se htjelo, komentari sи davani ро miloj volji. Tako da<br />
mi ne samo дemamo na nasim jezicima sva djela na8ih velikih<br />
иcitelja, vec ih cesto imamo и sasvim krivom, иnakaZenom<br />
oblikи (npr. Marxovo djelo Ка kritici politicke ekonomije i<br />
Engelsovo djelo Ludwig Feuerbach i kтај njemacke klasicne<br />
filozofije, оЬа djela na srpskom odnosno hrvatskom, jedini prevod<br />
Engelsovog znamenitog djela Poтeklo porodice, privatne<br />
svojine i drzave izdan odmah iza prvog imperijalistickog rata,<br />
kipti pogreskama i skoro је sas.vim neupotreЬljiv; sliean је slи-
ј<br />
244 BORfS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
Са:ј i s CopiCevim 6 prevodiom Imperijalizma- оЬа zadnja djella<br />
su vec skoro sasvim nestala iz opticaja) 7 • Partija је jedino,<br />
uglavnom na ~cijativu K[omun.isticke] I[I).ternacionale], izdala<br />
·izvan zemlje <strong>Izabrana</strong> djela Lenjina i Osnove lenjinizma od<br />
· Staljina. 8 Ali је od ovih izdanja dopro u zeiiIju veoma mali<br />
broj primjeraka, а prevodi tih izdanja ne zadovoljavaju ne<br />
samo u jezickom pogledu vec је cesto u njima iskrivljen smisao<br />
genijalnih misli nasih velikih ucitelja. Najnovije klasieno<br />
djelo marksizma-lenjinizma Istorija Svesavezne komunisticke<br />
partije (boljsevika), iiako uglavnom zadovoljava svojim prevodo:m,<br />
nalazi se и tako maloj kolicini da је Partija bila prinudena<br />
da ga umnoZзva na ciklostilima i rotatorima, glavu ро<br />
6<br />
Vladimir Copic (1891-1939), politicki radnik, revolиcionar i pravnik,<br />
иcesnik је oktobarske revolиcije i clan RКР(Ь) od aprila -1918.<br />
godine. Ро povratku и zemljи (1918) иcestvuje и pripremama Kongresa<br />
ujedinjenja, na kojem је 1919. izabran za clana, odnosno tehnickog sekretara<br />
Centralnog partijskog veca Socijalisticke radnicke partije Jиgoslavije<br />
(komunista). Istu funkcijи ima i и СVКРЈ, posle Vukovarskog<br />
kongresa (1920), а 28. novembra 1920. izabran је za poslanika Ustavotvorne<br />
skupstine, а potom i za sekretara КlиЬа komunistickih poslanika.<br />
Uhapsen је drugi риt posle atentata na regenta Aleksandra i osиden<br />
na dve godine zatvora. Tokom 1924. po~taje sekretar Nezavisne<br />
.-radnicke partije Jиgoslavije za Нrvatsku i Slavonijи i urednik Borbe,<br />
clan је delegacije na Petom kongresu Kominterne. Emigrira и Sovjetski<br />
Savez 1925; pohada osmomesecni kurs na Medunarodnoj lenjШskoj<br />
skcli: instruktor је Kominterne 193~1931. u Pragu, а 1932. radi u Becu<br />
kao clan Politblroa СККРЈ; predstavnik је КРЈ u Izvr~nom komitetu<br />
Komiнterne. Na tetvrtoj zemaljskoj konferenctji izabran је za clana<br />
~ККРЈ (1934-1936). Prisustvuje Sedmom kongresи Kominterne 1935.<br />
godine. Janиara 1937. odlazi u Spaniju, gde u cinu potpиkovnika komandиje<br />
15. internacionalnom brigadom. Ро povratku и Sovjetski Savez,<br />
uhapsen је novembra 1938. i likvidiran 19. aprila 1939. godine.<br />
Odlukom Vojnog kolegijuma Vrhovnog suda SSSR, rehabilitovan је<br />
10. juna 1958. godine.<br />
7<br />
Marxova Kritika politicke ekonomije stampana је u Beogradu<br />
1935. u prevodи Zivote Мilojkovica. Engelsovo delo Ludwig Feuerbach<br />
i kraj nemacke klasiene :filozofije objavljeno је dva риtа: 1910. u _Pozarevcи<br />
и prevodu Nikole Bogdanovica i 1934. u Beogradu u ::>kviru Biblioteke<br />
"Stvarnost". Drugo Engelsovo delo Poreklo porodice, privatne<br />
svojine i drzave izaslo је 1924. u Zagrebи u prevodu Ljubomira Zivkovica.<br />
Lenjinov rad Imperijalizam kao najnovija etapa kapitalizma,<br />
koji је s ruskog preveo Vladimir Copic, objavila је 1920. Socijalisticka<br />
izdavack-a knjiZara "Тucovic" и Beogradu u okvir.u "<strong>Komunist</strong>icke<br />
Ьiblioteke".<br />
8<br />
Rec је о izdanju V. I. Lenjin, <strong>Izabrana</strong> <strong>dela</strong>, 1-XII, Izdavacka<br />
zadrиga inostranih radnika u SSSR-u, Moskva/Lenjingrad 1933-1938.<br />
i dёlи Pitanja lenjinizma, Izdavacka zadruga literature na inostranim<br />
jezicima, Moskva (1937)1939, str. 552, koji је objavljen, verovatno, 1927.<br />
godine.<br />
·1<br />
(<br />
i<br />
i<br />
[REFERAT О AGITACШ 1 PROPAGANDI] 245<br />
glavu. 9 Tako је i ovo veliko djelo, koje sumira teorijska i praktiena<br />
iskustva Boljsevicke partije od njenog nastanka do zau-.<br />
zima:hja vlas·ti i izgradnje socijalizma, .djelo ikoje sumira marksizam-lenjinizam10,<br />
ostalo ne samo nepoznato i nedostupno Sirokim<br />
slojevim.a proletarijata i radnog naroda vec i partijskim<br />
kadrov.ima.Н<br />
Nij е potrebno isticati koliko su ti nedostaci, koji se moraju<br />
odmah otkloniti, ometali pravilan razvoj i partijskih kadrova i<br />
samog radnickog pokreta. Neprijatelji Partije koji su se privremeno<br />
uvukli u njene redove, namjerno i svjesno su zapostavljali<br />
savjesno izdavanje klasienih ,.djela marksizma-lenjinizma.12<br />
Ali stvar stoji jos Zзlosnije ako pogledamo kako se sama<br />
na8a stvarnost teorijski analizirala, kako su 13 teoretski obradiivani,<br />
uopstavani nasi vlastiti proЬlemi. ТrеЬа samo pщp:isliti<br />
da su skoro jedina djela iz filozofije kod nas knjige Sime<br />
Мarkov.iea 14 (Iz nauke i filozofije, Princip kauzaliteta i moder-<br />
9<br />
Nastojanje КРЈ da se Povijest Savezne komunisticke stranke<br />
(boljsevika). Кratki tecaj, pod redakcijom Komisije CKSKS(Ь), Izdavacka<br />
zadru-ga literatиre na inostranim jezicima, Moskva 1939, str. 356,<br />
sto vise izucava i interesovanje komunista za nju bili sи tako veliki da<br />
su pojedine glave ove knjige и raznim krajevima zemlje za potrebe<br />
partijskih organizacija prepisivane i rиkom preko indiga .<br />
10<br />
Umetnuti deo recenice od reci "djelo", naknadno је dopisan.<br />
11<br />
Uz ovaj pasus Tito је na margini originala referata napisao sledecи<br />
primedbu: "Ovo nije tacno da је ostalo posve nepoznato, vec zbog<br />
ogranicenog broja premalo poznato. Zasto је zaboravljen Кapital kao<br />
veliki uspjeh Partije, onda Anti-Diihring"<br />
11<br />
Мisli se na Gorkica i druge rиkovodioce КРЈ koji su u isto<br />
vreme bili uhapseni u SSSR-u i optuZeni za neprijateljsku <strong>dela</strong>tnost<br />
kao strani spijuni, sto је Ьilo jedan od oblika despotskog razraCun.avanja<br />
s revolиcionarima u vreme Staljinovih "cistki". Otuda i ocene<br />
u referatu da sи oni ,,sabotirali izdavanje maksisticke literature" nisu<br />
Ьile osnovane.<br />
13<br />
Posle ovih reci је pisalo: "na osnovu teorije dijalektickog materijalizma<br />
zadrzavani", sto је precrtano.<br />
14<br />
Sima Markovic (1888-1940 ), profesor univerziteta i politicki<br />
radnik, ucestvuje u socijalistiCkom radnickom pokretu od 1905, jedan<br />
је od osnivaca КРЈ, и kojoj је vise puta Ьiran za sekretara Centralnog<br />
komiteta (1919, 1920, 1922, 1926); komunisticki poslanik и Ustavotvornoj<br />
skupstini; Ьiо је delegat na Тrecem kongresu Kominterne, na<br />
kojem је biran za clana Izvrsnog komiteta. Uhapsen је ро povratku iz<br />
emigracije i osuden na dve godine zatvora. Iskljucen је iz КРЈ oktobra<br />
1929, zbog nepostovanja odluka Cetvrtog kongresa КРЈ (novembar<br />
1928) na Irojem је osиdena njegova frakcionaska <strong>dela</strong>tnost, da Ьi ponovo<br />
Ьiо primljen 1935. godine, kada је emigrirao u SSSR gde је radio<br />
kao naucni saradnik u Institutи za filozofiju pri Akademiji nauka u<br />
Moskvi; uhapsen је 1938. i osиden na deset godina roblje; umro је za<br />
vreme izdrzavanja kazne. Posmrtno је rehabllitovan. Pisac је veceg<br />
broja studija: Budzet Jugoslavije ili kako jugoslovenska bttтzoazija<br />
pljaeka radni narod, 1920; Nacionalno pitanje и svetlosti marksizma,
246 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933--1941.<br />
na jizika, Kriticki osvrti 1, 2). FИ.ozofija Sime Мa:rkoviea је u<br />
stvari mehanisticki materijalizam, unaka.Zenje dijalektickog<br />
materijalizma. Njegova ·:f.ilozofija је isto onoliko daleko od di<br />
·jalek:ticko.g materijalizma koliko је njegova praksa Ьila blizu<br />
socijald·emokratima. А niko se do danas nije obracunao s tom<br />
nazovi-filozofijom. 15 Tako stoji kod nas stvar s materijalistiCikom<br />
filozo:f.ijom, 16 s borbom na filozofskom polju, s bor:bom<br />
protiv raznih ned.ijalektickih i nematerijalistickih teorija i teorijica.<br />
Tome vec treba ј ednom uCin.iti kraj i podvrgnuti provjeravanju<br />
i temeljitoj kritici razna sitnoburzoaska i burzoaska<br />
piskarala, koja su iskrivljavala ili i dan-danji iskrivljavaju<br />
ideje nasih velikih ucitelja Маrха, Engelsa, Lenjina i Staljina.<br />
Svojim cvrstim stavom u pogledu teorije, Partija је. vec dala<br />
i dace jos snaZniji iщpuls ne samo teoretskom podizari.ju na8ih<br />
kadrova vec i njihovom radu na polju teorije, na polju filo~ofije<br />
i knjizevnosti.<br />
Ovom zloCinackom zanem.arivanju teorije marksizm.a-lenjinizma<br />
sasvim· је odgovaralo zanemarivanje ili unakazenje<br />
teoretske razrade, teoretskog uopstavanja nasih vlastitih pro<br />
Ьlema. Uzmimo pitanja koja kod nas ne samo da nisu razradena<br />
vec skoro, moglo Ьi se reCi, nisu ni pokuSavana da se<br />
,razrade: seljacko pitanje i agrarni prog·ram Partije za pojedirne<br />
zemlje i citavu drZavu; ra.7Nitak kapitali:zina i radnickog pokreta<br />
u pojedinim zemljama kod nas, kao i pojedini periodi iz<br />
istorije КРЈ i pitanje politickog i kulturnog nasljeda na8e Partije<br />
itd. Pooebno mjesto zauzima nacionalno pitanje. Jedini<br />
"teoretiear" nacionalnog pitanja kod nas Ьiо је Sima Мarkovic<br />
zatim ne8to malo - i bolje sto је rnalo - Rajiko Jovanovic/ 7<br />
1923; Iz nauke i filozofije, 1924; Kтiticki osvтti, 1-2, pod pseudonimom<br />
dr Vasilije Bunic, 1934; Pтincip kauzaliteta i modeтna fizika, 1935; Pтilozi<br />
dijalekticko-mateтijalistickoj kтitici Kantove filozofije, 1936. i dr.<br />
15<br />
Ova recenica је naknadno dopisana. -<br />
16<br />
Umesto reci "materijalistickom filozofijom", koje su dopisane<br />
stajalo se "dijalektickim materijalizmom", sto је precrtano. '<br />
17<br />
Rajko Jovanovic (1898-1942), advokat, publicist i politicki radnik,<br />
clan КРЈ od 1919; obavlja niz odgovornih dиZnosti, clan је i sek- .<br />
retar СКSКОЈ, clan Politblroa СККРЈ; Ьiо је urednik i saradnik veceg<br />
broja partijskih listova i casopisa; jedan је od voda leve frakcije u<br />
КРЈ. Na savetovanju u Moskvi, smenjen је sa svih funkcija 1928. godine.<br />
Cesto hapsen i proganjan, ро odluci СККРЈ emigrira najpre u<br />
Вее а potom u SSSR - 193.2, kada је ро odluci IК Kominterne iskljucen<br />
iz КРЈ; kazna mu је skinuta 1933. godine; radio је na Kavkazu i<br />
u Moskvi, а 1937. prelazi u Pariz, odakle se 1939. vraca u Jugoslaviju,<br />
da Ьi 1940. bio interniran u J.ogor u BileCi. Ucesnik је NOR od 1941.<br />
godine; Ьiо је komesar JaЬlaniCko-pasjackog odreda, а u toku bugarske<br />
ofanzive ranjen је na Malom Jastrepcu, zaroЬljen i ubljen 24. juna<br />
1942. godine.<br />
Ovde је rec о Clancima "Nacionalno pitanje", "Nacionalno pitanje i<br />
[REFERAT О AGITACIЛ 1 PiiOPAGANDI] 247<br />
а javljali su se i povremno clanci skoro bez ikakvog znaeaja,<br />
Gorkic 18 itd., onda i knjiga Hrvatski 7Шcrionalni polcret i radnicka<br />
klasa Jugoslavije, svojim. vulgarizatorstvom su dali maha<br />
da poslije 1936. parщvo ozive "teorije" Sime Markoviea, teorije<br />
koje nisu nacionalno pitanje kod nas gleda:le kao medunarodno<br />
pitanje, koje su naciona1no pitanje gledale kao pitanje ,uzajamne<br />
borbe bиrZoazije, а odricale mu seljaC:ki kara:k.ter, teorije<br />
koje. rje8avanje nacionalnog pitanja nisu postavljale kao sastavni<br />
dio proleterske revolucije, а i koje su gubile iz vida<br />
samo "jednu sitnicu - revoluciju". Izшev partijskih odluka<br />
kod nas ро tame nije ucinjeno niSta. Jedmo је drug Staljin, na<br />
бem.u mu na8 pokret duguje o.gromnu zahvalnost, dao dostojan<br />
odgovor Simi Markovieu. 19 Ali njegov odgovor kao i njegova<br />
dj-ela i govori о nacionalnom pitanju nisu jos uvijek kod nas<br />
iskorisceni kao teoretska osnova, kao generalno rukovcidstvo za<br />
razradu i analizu samog tog pitanja. 20<br />
jedna ispravka" (Radnik, br. 88, 89 i 93; 4, 8. i 25. novembra 1923) i<br />
,,Povodom knjige dr Sime Markovica о nacionalnom pitanju" (ВотЬа,<br />
br. 3, oktobar 1923).<br />
. -~ ~an ~orkic, ilegalno ~е Josipa Oizinskoga (1904---
248 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Tako stoji stvar s primjenom marksizma-lenjinizma na<br />
na.Se vlastite proЬleme, s teoretskim иop.Stavanjem na.Sih vlastitih<br />
proЬlema.<br />
Svojim cvrstim stavom и pogledи teorijsk-e razrad-e nasih<br />
· vlastitih proЬlema Partija је vec dala i dace jos snaZпiji impu1s<br />
nasim kadrovima za izdavanje djela kOja се ne sam.o<br />
pomoci 21 partijSikiro forumima, koja се ne samo podizati partijske<br />
i siroke trudbenicke kadrove vec Ьiti i doprinos svjetskoj<br />
literatиri marksizma-lenjinizma.<br />
VaZпo је jos иoCiti proЬlem povremenih publ.ikacija (easopisa,<br />
almanaha, djela iz raznih oblasti) s raznovrsnom sadrzinom.<br />
Razni marksisticki easopisi (Literatu1'a, 72 Stozer, 23 Kultura<br />
pod иrednistvom Dure Tiljka, 24 KnjizevnosfS и Sloveniji) cesto<br />
Pocetnicom len:iinizma, da se na osnovu teorije Lenjina-Statjina pisu<br />
udZbenici, ali је i to ispa]o s toliko kompilatorskog neukusa i nesolidnosti<br />
da se nije moglo upotreЬljavati." (Upor. Peta zemal:iska konjeтencija<br />
КРЈ. (19-23. oktobar 1940), priredi1i Pero Damjanovic, Мili>van<br />
Bosic, Draдica Lazarevic, Izdavacki <strong>centar</strong> <strong>Komunist</strong>, Beograd 1980,<br />
str. 514, nap. 270. i 271.)<br />
21<br />
Posle ove reci је pisaJo: "Partiji u razradi njene linije", sto је<br />
precrtano, а dopisane su reci: "partijskim forumima".<br />
22<br />
Liteтatuтa. Casopis za nauku i umjetnost - jedanput meseeno izlazio<br />
u Zagrebu .od jula 1931. do 1933, kada је objavljen broj 5-6, god.<br />
III, bez oznake datuma. Vlasnik, izdavac i odgovorni urednik Uio је<br />
Alfred Nojfeld; casopis је uredivao Stevo GalogaZa, а saradivali su:<br />
Avgust Cesarec, F. Novak, Kosta Racin, D. Simic, Кrsto Hegedt'!Sic,<br />
о. PostrиZnik, Мilovan fШas, Marijan Jurkovic, Ivan Кnezevic, Marijan<br />
Detoni, Vanja RadaиS, Josip Шtrec, Jovan Роро~с ~ dr. (_yuk Dragovic,<br />
Sтpska stampa izmedu dva таtа, I, Osnovэ. za b1bliografi]u srpske periodike<br />
1915-1945, Srpska akademija nauka (Gradэ., knjiga XI, Istorijski<br />
institut, knjiga 8), Beograd 1956, str. 309). .. .<br />
13<br />
Stozeт. Mesecni casopis za nauku i umetnost (kasш]e: Mesecnik<br />
za knjiZ~vnost, umetnost i kulturu; i najzad: Mesecnik za knjiZevnost i<br />
umetnost) - izlazio је jedanput mesecno u Beogradu od novembra 1930<br />
(god. I br. 1) do aprila 1935. (god. IV, broj nije oznacen); urednici su<br />
bili мili. в. stankovic, Jovan Popovic, Dragutin Мilic, а saradi~~i su:<br />
Мladen f)uricic Jovo PaJavestra, Мladen Horvat, Jovan RaduloVlc, Vladimir<br />
Jurcic Мladen Ivekovic Velibor Gligoric, Veljko IvaJ1uSa, К. L.<br />
Stojic, Vilko' VinterhaJter, Br~tko Кreft. Vane ~ivadinovic-вox: •• Radovan<br />
Zogovic, Nikola Aleksic, Drag. М. TodoroVlc, dr М. P~n~c. (V~<br />
Dragovic, Sтpska stampa izmeau dva таtа, I, Osnova za blbliografi]u<br />
srpske periodike 1915-1945, Beograd 1956, str. 161.)<br />
24 Duro Tilja~ (1895-1965), slikar, graficar, likovni kriticar, profesor<br />
univerziteta zapocinje studij slikarstva u Zagrebu 1915, а posle<br />
rata, pocetkom 1919. pohada Umetnic~ akad~ju u Moskvi ;U klasi<br />
V. Kandinskoga, da Ы se u jesen iste godine vratto '~!- ~agre~ gde ]е !923.<br />
zavrsio Umetnicku akademiju. Radio је kao sredn]oskolski nastavnik, а<br />
studije nastavlja u Parizu 1928-1929. godine na Ecole d~ Louvre; od<br />
1930. clan је udruZenja Zemlja, na Cijim izlozbama .sudelU]~ ;>d 11Ј30. ~о<br />
1932. godine, а posle toga izlaZe s grupom Zagrebac1 umetnict. U ~nзt-<br />
[REFERAT О AGITACШ I PROPAGANDI] 249<br />
sи skretali od ispravne linije. Ali se ne mwe osporiti da sи ti<br />
Ustovi odigrali prilieno 26 vаZпи иlogu и sirenju, popиlarisanjи<br />
marksizma i prosvjeCivanjи izvjesnog dijela citalacke pиblike.<br />
Pomenиti бasopisi pripa.dajи prvom periodu na.Seg razvitka<br />
na.Se lijeve staщpe poslije 1929. godine. Тај period karakterisи<br />
duboka nelegalnost, razbljenost pokreta, sasvim nizak ideolo.Ski<br />
nivo, priliv novih, ideoloski neformiranih kadrova, zbrka и<br />
oblasti teorije. u tom periodи su pomenиti easopisi, naroCito<br />
neki od njih, uprkoo ogromnim nedostacima, igrali i vаZпи<br />
politicku и1оgи i vаZпи · и1оgи и pitanjи teorije. То је bila<br />
skoro jedina stampa do koje sи mogli doci Siri slojevi - и<br />
tоше је Ьiо njen politicki znacaj. Ljudi su mogli preko te ·<br />
stampe dolaziti do izvjesnih saznanja. Та stampa је- и oЬlasti<br />
teorije - naeela izvj-esne proЬleme, koji sи veemom ostali<br />
nerijeSeni do dana.Snjeg dana. Glavni nedosta~ te stampe su<br />
bili: shematizam, doktrinarstvo, vulgarnost. Drиgom periodu<br />
pripadajи бasopisi Щlо N.a8a stvarnost,Z1 Izraz'В i dr. Тај period<br />
zevniku saraduje kao likovni kriticar 1930-1939. godine. Uёesnik је<br />
NOR od 1942; radio је u koloniji umetnika-partizana za weme NOB i<br />
nakon oslobodenja; Ьiо је vecnik А VNOJ i ZA VNOH. Od 1945. Ыо је<br />
redovni profesor Akademije likovnih umetnosti u Zagrebu.<br />
Bio је urednik i vlasnik Kultuтe, polumesecnog knjiZevog lista za sve<br />
~ult';lrile proЬleme, koji је kao "umjetnicka i strogo znanstvena revija"<br />
izlaz1o u Zagrebu tokom 1933. godine, а objavljivao је radove о muzici<br />
knjizevnosti, nauёne, ekonomske, dijalekticko-materijaJisticke radov~<br />
Plehanova, Meringa, Ј. Popovica, М. Ivekovica, В. Hermana i dr. (Jugoslovenski<br />
knjizevni leksikon, Matica srpska, Novi Sad 1971, str. 267).<br />
Kultuтa ponovo izlazi tokom 1938, zamenjujuci Knjizevni savтemenik<br />
(1936-1937) koji је Ьiо nastavak ;ranije Kultuтe, sa fiktivnim urednicima<br />
(arhitekt Zvonimir Pozgaj) jer njome stvarno rukovodi КРЈ i ima<br />
karakter knjiZevnog i naucno-politickog lista. (Isto, str. 226.)<br />
25<br />
Vid. clanak "тоnе Cufar: Slom", u ovoj knjizi, nap. 13.<br />
26<br />
Rec "prilicno" Tito је naknadno dopisao u tekstu.<br />
77<br />
Nasa stvaтnost. Casopis za knjizevnost, nauku i umetnost i sva<br />
drustvena i kulturna pitanja - "tizlazio је u Beogradu kao legaJni organ<br />
Partije (koji је pisao u duhu politike Narodnog fronta i antifasisticke<br />
borbe)" fPeta zemaljska konfeтenci:ia КРЈ, naved. izdanje, nap.<br />
273, 515/ jedanput meseeno od 1. oktobra 1936 (Ьr. 1-2) do aprila 1939<br />
(Ьr. 17-18). Vlasnik i odgovorni urednik Ьiо је Aleksandar Vuco, а<br />
saradivali su medu ostaJima i Radovan Zogovic, DиSan Matic, Vojislav<br />
Popovic, Dorde Jovanovic, Коса Popovic, Jovan f)ordevic, Мilan Grol,<br />
Jasa Prodanovic, Marko Ristic, Мilan Dedinac, Oskar Davico, Vuk<br />
Dragovic, Desanka Mзksimovic, Pavle Bihalji, Pjer KriZanic, Milos Мinic,<br />
dr Sima Мilosevic, Ivo Lola RiЬar, Todor Pavlov, Воrа Baruh i dr.<br />
(Vuk Dragovic, Sтpska stampa izmedu dva таtа, I, Osnova za Ьibliografiju<br />
srpske periodike 1915-1945, Beograd 1956, str. 111-112).<br />
28<br />
Izтaz, casopis za sva kulturna pitanja, izlazio је u Zagrebu od<br />
februara 1939. do marta 1941; legaln,i organ КРЈ u kojem su saradivali<br />
Bozidar AdZija, Vladimir Bakaric, August Cesarec, Edvard Kardelj,<br />
Otokar Ker5ovani, Ognjen Prica i dr.
1<br />
250 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933--1941.<br />
omw.Ca.va prevazila.Zenje stare, u tamniOkom :mraku sestojanuarske<br />
diktature prigusene proleterske kulturne djelatnosti. On<br />
sasvim odgovara jaeanju pokreta, njegovom duЬljem hvatanju<br />
korij-ena u m.aSama, :vrsenju unutra8njeg preCiScavanja. Ono sio<br />
karaikteriSe ovaj period jest-e zdrava temja za sirinom, za otvaranjem<br />
perspektiva, za izlazenjem iz zaearanog kruga doktrinarstva<br />
i dogmatizma, za povezivanjem kulture s narodom.<br />
Ono sto dalje kara:kteriSe ovaj period jesu laЬa:vost u pitanjima<br />
cvrstog ostajanja na pozicijama marksizma-lenj:inizma i<br />
ciseenje u o!Ьlasti teorije. То ј-е, u tom pogledu, period previranja,<br />
preCiSeavanja. Postoji vec priliean broj- ka.drova ideoloski<br />
UZJdignutfu, ocelicenih U bor:Ьama. U tom periodu Se цporno<br />
savladuje sUJprotnost izmedu "starih" i "mladih". TeZ:nje za nepomirljivim,<br />
tvrdim ostajanjem na teorijskim pozicijama inarksiZJma-lenjinizma,<br />
teZпje Za ideoloskim шdizanj-em su oCigledne<br />
i njih jos jedino koee tudi, antipartijski elementi, otpaci<br />
raznovrsnih frakcija, oportunisti i trockistiOki dvolienjaci. Linija<br />
razvoja se lijepo vidi: na pocetku tog jpel'li.oda im.amo npr.<br />
caso.pis Danas, 29 oko koga se okuplja sav revizionisticki olos,<br />
а na koji odgovorni funkcioneri gledaju ljep8e nego blagonaklono.<br />
Na kraju tog jperioda ее se taj oloo naci na okupu u<br />
Pecatu, 30 aJi daleko slaЬije maskiran. 31 То s jedne strane, а<br />
s rdruge - [vidimo] sta1nu teZ:nju za ~to veoom cistotom, za<br />
preCiseavanjem nepreciScenih racuna s neprijateljima mark:sizma-lenjinizma.<br />
Stanje u ovoj oblasti odgovara stanju u pokretu.<br />
Zar ovaj jperiod u oblasti teorije, propagande i agitacije,<br />
lrome pripa,daju i djela Gorikiea i nekdh !drugih, 32 sve i svasta<br />
1.<br />
1<br />
[REFERAT О AGITACIJI 1 PROPAGANDI] 251<br />
u Proleteru, "teorij'e" Pe'tka М:ill.eti.ICa 33 na roЬijii, 34 karo .i! umnozavanja<br />
u zemlji dobrih stvaгi, sasvim ne odgovaraj:u stanju u<br />
.pokiretu Za[" nisu isti uzroci i slabostima i do:brim stranama<br />
Zar pokuSaji izazivanja ideolooke z:brke u ooganizacionim ~itanjima]<br />
u svemu ne odgovarajiU pokuSajima i~ivanja ZJbrke<br />
i u politickim pitanjima Zar i jedno i drilgo nije posljedica<br />
svjesnog i planskog rada tudih, antiipartijS\kih elemenata Тај<br />
,perio.d је neosporno zaws-en u oЬlas·ti politike, u oblasti oцga:niwcioil1ih<br />
proЬlema. Moze se smatrati da ае okonC.an i u oblasti<br />
teorije, ali samo u tom pogledu sto је ucinjen kraj tolerantnosti<br />
fPГema revizionizmu, ali јоо uvijek nisu i na djelu o1ronCalni<br />
obracuni s raznim "teorijama" i "~eorijicama".<br />
Мi se, dakle, nalazimo u trecem periodu vec izvojevanill<br />
teoretskih pobjeda i nemilosrdnih, bezobzirnih, dosljedni·h Ьоr<br />
Ы na .teoretskom .polju, rdaljem razvijanju tih .Ьоr.Ьi, teoretskom<br />
celicenju i podizanju nivoa kadrova. Zar i ovaj :period<br />
ne odgovara stanju u pokretu U to il'le moze iЬiti nikakve<br />
sumnje. Pitanje teoretske Cistote jedne proleterske partije i<br />
nije nista drugo do iedna od najvaZ:nijih strana, jedan od sastavni'h<br />
rdijelova njene ~Ьo1jsevizacije.<br />
Posebnu pamju Ьi trebalo posvetiti tpr.oЬlemu tzv. radnicke<br />
(sindikalne) stampe. о njoj treba da bude govora na<br />
drugom mjestu. 35 Ovdje treba samo istaCi da је za tu staШIPu<br />
od jpresudne 'VaZnosti ne samo tvr'do ostajanje na pozi.cijama<br />
marksiZJma-lenjiniZJma vec tvrdo, nepokoleЬljivo ostajanje na<br />
praktienoj primjeni teorije nasih velikih ucitelja; dalje, ta<br />
staщpa rrnora blti IPOIPUlarna, ali је treЬa cuvati od tzv. ":popu-<br />
29<br />
Кnji.Zevni casopis Danas pokrenиo је Мiroslav Кrleza и Beogradи<br />
1934, а uredivao ga је zajedno s Мilanom Bogdanovdcem (1892--<br />
1964); posle cetvrtog broja vlasti sи zabranile njegovo dalje izlaZenje.<br />
;ю Pecat, knjizevni mesecnik za umetnost, nauku i sve kulturne<br />
proЫeme; pdkrenиt је и Zagrebи februara 1939. Prvih osam brojeva<br />
stampano је и redakclji Odbora sestorice (Мarka Ristica, Slavka Batusica,<br />
Draga GаИса, Кrste HegedиSica, Marijana Matkovica i Мiroslava<br />
Кrleze), а od osmog broja urednistvo casopisa preuzeo је Кrleza. Pecat<br />
је izlazio do pocetka 1940. godine. OkupljajиCi grupи иglednih i иticajnih<br />
saradnika koji su se zЬog svojih filozofskih, politickih i estetskih<br />
polazista nasИ и sporи s КРЈ - zaostrio је tzv. "sukob na knji.Zevnoj<br />
levici". 0<br />
31<br />
Upor. Ј. В. Тito, "Izvjestaj о organizacionom pitanjи na V konferenoiji<br />
КРЈ 1940. god.", Peta zemaLjska konfeтencija КРЈ, Izdavacki<br />
<strong>centar</strong> <strong>Komunist</strong>, Beograd 1980, str. 41.<br />
32<br />
Reci "nekih drugih" dopisao је Тito, posto је precrtao "i Vиkovica".<br />
33<br />
Petko Мiletic (1897-1939), stolarski radnik, c]an КРЈ od 1919.<br />
godine; clan МККРЈ za Danilovgrad 1920; ро odlиci СККРЈ odlazi<br />
1926. и SSSR, gde pohada Komundsticki univerzitet nacionalnih manjina<br />
Zapada и Moskvi do 1929. godine. IzvrSni komitet Kominterne ga postavlja<br />
za clana СККРЈ, prelazi и Вес, а zatim и JиgoslaViji obavlja<br />
duШost sekretara OЬlasnog .komiteta КРЈ za Srbljи do 1932, kada је<br />
иhapsen i osиden na sedam godina zatvora; и Мitrovackoj kaznionici<br />
је sekretar Kaznionickog komiteta КРЈ, ali dolazi и sukob sa vecim<br />
brojem komunista-zatvorenika i politikom rиkovodstva Partije i Ьiva<br />
smenjen sa ove fиnkcije, da Ьi 1939. bio iskljиcen iz КРЈ zbog frakcionaskog<br />
delovanja. U junи 1939. ilegalno i bez znanja СККРЈ emigrira,<br />
preko Тurske, и SSSR, gde је uhapsen i likvidiran u Staljinovim<br />
"Cistkama".<br />
34<br />
Posle ove reci је stajalo: "а i dobre stvari и njemи", sto је<br />
precrtano.<br />
35<br />
Upor. "Refeтat о sindikaLnom pitanju [Izvestilac Aleksandar<br />
Rankovic]", Peta zemaLjska konferencija КРЈ, naved. izdanje, str. 46-<br />
98, posebno str. 62, 98.
252 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
[REFERAT О AGITACШ 1 PROPAGANDI] 253<br />
larnog" pisanja, raznih nadripiskarala (slиeaj s Radnikom 36 )<br />
koja vr5e najbjednijи vulgarizacijи, najsramnije izopacavanje<br />
marksizma-lenjinizma. Каd је rijec о ovome, treЬa pamtiti i<br />
zauvijek urvrtjeti seЪi u glavu ono sto је Lenjin govorio о takozvanoj<br />
literaturi koja је dobra "za radnike", naime, nista nije<br />
toliko dobro da ·Ы .Ыlо :dobro za radnicku klasи, ·jer је ona zato<br />
tu, na svijetи, da preиzme, naslijedi, sacиva sve sto ima istin<br />
S'kи ·vrijednost i sto је stvoreno u .toku razvitka ljиdske istorije;<br />
ona је za·to tu, na svijetu, da prevaziёle staro i stvori novo,<br />
tako divno i velieanstveno kakvo eovjek starog svijeta tesko<br />
moze i zaпiisliti.<br />
.A!ko izvucemo konaene zakljucke iz sveukupnosti sadasnje<br />
situacije i dosadasnjih iskustava, more se reci: trиdbenici na<br />
teoretskom :роlји, knjirevnici i иmjetnici nemajи nikakvih zapreka<br />
da prestanи s drijemanjem, s neradom, s cekanjem "boljih<br />
vremena" i podstreka sa strane. Sve sto је "sa strane"<br />
smetalo- uklonjeno је. Sada im se sa strane, od Partije daje<br />
podstrek. Rjesenje proЬlema zavisi danas od njih. Mogu da<br />
daju sеЫ maha i sloЬode. Da, slobode ... Slobode stvaranja и<br />
beskrajnim okvirima marksizma-lenjini7JЛla i ЬоrЬе radniCke<br />
klase predvoёlene revolиcionarnom partijom. Slo.Ьoda је tu!<br />
ТrеЬа se samo cиvati onih koji br:Ьljaju о tome kako је ;potrebna<br />
sloboda, tj. kako nas pokret ne daje sloЬodи stvaranja,<br />
kako se treba Ьciriti za nји, jer sи to neprijatelji prave sloЬode,<br />
neprijatelji pokreta koji је stvoren и borЬi za slobqdи иgnjetenih<br />
i eksploatisan'ih. Njihova zavodljiva pjesma о slobodi<br />
jeste, u stvari, pokusaj da se slobodno napada, "dopunjuje",<br />
revidira, razara djelo Marxa, Engelsa, Lenjina i Staljina i linija<br />
Partije. Jer zahtjevati ma kakvu sloЬodи u okviru radnickog<br />
pokreta i Partije, van onih okvira na kojima s.и izgraёlene ove<br />
organizacije oslobodilacke ,ЬоrЬе proletarijata- ne znaci niSta<br />
drugo nego iЬoriti se za njihovo razaranje tuёlim teorijama i<br />
metodama, Ьoriti se za to da te pokrete razori bиcloazija.<br />
36<br />
Radnik. Organ klasnog radnickog sindikalnog pokreta za Нrvatsku<br />
i Slavonijи - izlazio је kao nedeljnik, svakog cetvrtka, od 13.<br />
avgusta 1936. do 17. juna 1938. и Zagrebu. Pokrenиt је na osnovu odluke<br />
Pokrajinske konferencije URSS od 15. ·marta 1936, bez saglasnosti<br />
Centralne иprave URSS, koja nije odohrila njegovo objavljivanje. Bio<br />
је . pod stalnim udarom cenzure; u 1937. zabranjeni sи brojevi 40, 63,<br />
68, 71, а 1938. brojevi 82, 83. Prvi urednik Ьiо је Josip Кras, clan РК,<br />
odnosno СККР Нrvatske. (Upor. Тitove ocene pisanja Radnika od septebra<br />
1936, "Sindikalni organ URS-a za Нrvatsku i Dalmaciju о jedinstvu<br />
radnika", Sabтana djela, Ш, mart 1935 - novembar 1937, Izdavacki<br />
<strong>centar</strong> <strong>Komunist</strong>, Beograd 1983, str. 14--16. i oktobra 1937. godine<br />
i ,,Вrzome [dr Pavlи Gregoricи, predstavniku СККР Нrvatske]",<br />
naved. delo, str. 109-110.)<br />
!<br />
1<br />
!<br />
i<br />
Jsto onako kao sto је VaZnO tprimjenjivanje, potvrёlivanje<br />
teorije marksi7JШa-lenjinizma и nasim иslovima, teoretsko иopstavanje<br />
nasih vlastitih proЬlema, isto tako је vaZпo razvijanje<br />
nase internacionalisticke mlade proleterske kultиre u okvirima<br />
na8ih vlastitih nacionalnih uslova, и nasim oblicima, s nasom<br />
proЬlematikom. Uzmimo samo ovaj slиeaj: na8i pjesnici sи pjevali<br />
о Spaniji, о Кini, Ш pisali studije о ovoj Ш onoj zemlji<br />
ili .proЬlemu. Lijep је to znak. Ali i kod nas ima toliko ·ЬоrЫ,<br />
toliko proleterskog heroizma (npr. radnika и Splitu i Zagrebи,<br />
radnika i omladine u Beogradu, rиdara и Тrbovljи itd.) а oni<br />
сиtе kao zaliveni. 37 Mora se istaci da Partija ne moze "nametnиti"<br />
motive, "narediti" da se piSe ili pjeva о tome i tome, ali<br />
је slaЬost drиgova koji se Ъаvе teorijom i kulturnim radom,<br />
slabost pjesni.ka kad propиstajи da zivot tece mimo njih, da<br />
Ьиdи samo posmatraci Zivota i tonu u apstrakcije. Ali ako Partija<br />
ne moze da "naredi", ona more i mora da utice - svojom<br />
generalnom linijom, njegиjиci ispravnи i moralno zdravu kritiku-<br />
na jaeanje, ozdravljivanje, razvijanje na8e mlade tprole-<br />
. terske kulture. Parti.ja, na сеlи bor:be radnicke klase, moze da<br />
da poleta, snage, moze da da krila zivota, snagu Z.ivota, da zadahne<br />
revolиcionarnim Zarom. I ona to vec cini. ТrеЬа se samo<br />
u tome osloboditi slиeajnosti, rada od prШke do prilike, i prici<br />
sistematskom, organizovanom, planskom r.a.dи, imajиci pred<br />
sobom siroke perspektive.<br />
NajvaZпiji proЬlem predstavlja za Partiju neposredno njena<br />
stampa, stampa koju izdajц ск i pojedini partijski forumi.<br />
Pogledajmo najprije organ СК. Р[тоlеtет] se do te mjere<br />
izdigao svojim zadnjim brojevima da se oni doista mogи иzeti<br />
ne samo kao najviSa taCka do koj е se taj list ро.рео и tokи<br />
svog izlaZenja vec se ti brojevi mogu иzeti kao uzor pravilno<br />
shvacene i dobre stampe. 38 .<br />
37<br />
·Rec је о cinjenici da se tada pojavilo vise knjiga о gradanskom<br />
ratи и .~paniji (Za S.t;-niju, ~panija и plamenu, NaSi Spanci), dok mnogi<br />
dogadaJI и JиgoslaviJl, kao sto ви bile velike demonstracije ,и Zagrebи<br />
i Splitu od З. odnosno 17. i 18. decemhra 1939, u Beogradи od 14. decembra<br />
1939. i 8. septembra 1940, zatim borba rudara u Тrbovlju od<br />
decembra 1939, а verovatno i njihove ranije borbe, veliki strajkovi<br />
1933. i 1934, и kojima se ispoljavao "proleterski heroizam" nisu Ьili<br />
literarno obradivani.<br />
'<br />
38<br />
Na gornjи осеnи lista Ртоlеtет Tito је u originalu, na margini<br />
teksta referata, napisao: "Ovo hvaljenje Ртоlеtета је malo pretjerano.<br />
ТrеЬа kazati da је kao direktivan zaista postao dobar, ali mu jos иvijek<br />
nedostajи dopisi i sumiranje iskustava pojedinih pokrajina". Upor. takode<br />
Тitov "Izvjestaj о· organizacionom pitanjи na V konferenciji КРЈ<br />
1940. god.", naved. izdanje, str. 19. i 24.
254 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
Koji su zadaci koje P[roleteт] ima dЭ. izvr'Si i da li 'i!h је·<br />
izvrsio:<br />
1. utvrdivanje gem.era1ne linije ро svim pitainjima!;<br />
2. uop5tavanje iskustava djelatnosti Partije u cjelini;<br />
3. kritika nedostataka i po.dizanje politickog nivoa kadrova.<br />
Ostvarenjem tih tzadataka Р[тоlеtет] се u na5im uslovima<br />
u ·dana5njoj situaciji ostvariti ono sto је Lenjin u onda8njim<br />
uslovima Ьiо postavio kao cilj Iskre :3 9 kolektivni propagandist,<br />
agitator i organizator, tj. postace u pravom smislu ne samo Ш<br />
raz stanja i nivoa pokreta vec i glavna sila promjene datog stanja<br />
i podizanja nivoa pokreta.<br />
Каkо danas stoji stvar s Р[тоlе,tетот] nije uvijek, na Za.<br />
lost, Ьilo tako. Ako se osvrn.emo unazad nekoliko godina vidjecemo<br />
puno nedostataka, vidjecemo da Р[тоlеtет] nije, u cjelini,<br />
ostvario pomenute zadatke. Cesta pojava је bila labavost u<br />
stavovima (npr. ро pitanju akcija ~ donosenje Uredbe о minimalnim<br />
nadnicama), nepreciznost, neodlucnost, а katkada su<br />
direktive u njemu bile sasvim suprotn-e direktivama objavljenim<br />
u drugim organilma (npr. Clanak Vukovica 40 u Rundschau 41<br />
Ьiо је sasvim suprotan pravilnoj liniji ро tom pitanju lroju је<br />
zasturpao P[roleteт]). Usljed цda1jenosti ili cega drugog, Р[тоlеtет]<br />
ј(;! cesto netaб:no opisivao izvjesne dogadaje, sto је ;u masi<br />
clanstva rиSilo njegov ugled (npr. о akciji u Кragujevcu ,povo-<br />
39<br />
Iskтa, list koji је pokrenuo Lenjin s grupom svojih istomisljenika<br />
nakon emigriranja iz R:usije 1900; ·izlazio је najpre u Мinhenu, а<br />
zatim u Londonu (1902-1903) i .Zenevi (od 1903) i odigrao znaёajnu<br />
ulogu u stvaranju Boljsevicke partije. Posle Drugog kongresa Partije,<br />
1903. Lenjin је napustio redakciju Iskтe jer su u njoj prevagnuli menjsevici.<br />
40<br />
Rodoljub Colakovic, pseud. Р. Vukovic (1900-1983), politicki<br />
radnik, clan КРЈ od 1919; pripadao organizaciji Crvena pravda, zbog<br />
ucesca u atentatu na ministra Draskovica, u Delnicama 1921. godine,<br />
osuden na 12 godina zatvora; posle izdrzavanja kazne emigrirao је u<br />
Вес. Zavrsio је Medunarodnu lenjinsku skolu u Moskvi; kooptiran је<br />
u rukovodstvo КРЈ 1936. i na toj dиZnosti ostaje do 1938. godine. Ucesnik<br />
је NOR od 1941; Ьiо је clan Glavnog staba za Srblju, politicki komesar<br />
Glavnog staba za Bosnu i Hercegovinu, clan РККРЈ za ВШ,<br />
vecnik na Prvom i Drugom zasedanju А VNOJ. Posle rata, Ыо је ministar<br />
u vladi DFJ, prvi predsednik vlade BiH, clan СККРЈ od 1948,<br />
clan Savezne vlade, а potom i potpredsednik SIV, . i clan Saveta federacije;<br />
narodni heroj, odlikovan је Ordenom junaka socijalistickog rada.<br />
Objavio је vise knjiZevnih i istoriografsko-publicistickih deila.<br />
Pod pseudonimom Р. Vukovic objavio је u casopisu Rundschau od 1936.<br />
do 1938. samo dva clanka i to о politickoj situaciji ("Zur politischen<br />
Lage", 26. marta 1936, i "Zwei Jahre Regierung Stojadinowitsch", 29.<br />
jula 1937), tako da nije utvrdeno о kojem је Colakovicevom clanku rec.<br />
41<br />
Vid. "[Izvestaj Centralnom komitetu КРЈ, 1934]", u ovoj knjizi,<br />
Prilozi, nap. 7.<br />
[REFERAT О ЛGITACIЛ I PROPAGANDil 255<br />
dom ровјеtе dr Bene8a Beogradu). 42 Кatkad su popularisani<br />
frakcionaski, antipaтtijski elementi i ljudi sumnjive, neprovjerene<br />
fizionoinije (npr. Petko Мiletic, Copic, Petar Stokic 43 itd).<br />
Opsta fraza је cesto zamjenjivala konkretnu an:alizu. Sve је to<br />
nanosilo teSke udaтce pokretш niZi foru.mi S'U m' cfi:scipl.tnovanosti<br />
sprovodili i popularisali cesto [i ono] u sto nisu Ьili uvjereni.<br />
Na :taj naCin је i disciplina gubila svoj .pravi smisao: da<br />
bude svjesna disciplina. Stvarao se nesklad izmedu :partijske<br />
mase i centralnog organa. Sve viSe se centralni organ osjeeao<br />
kao nesto vjestacki nasadeno. Sve viSe su antipartijski elementi<br />
upotreЬljavali njegove nedostatke kao zastavu za bor.bu<br />
protiv zdravih, Par:tiji odanih elemenata. Svim tim nedostacima<br />
је danas na idjelu uCinjen kraj. "Ima5 u njemu sve na sta<br />
traziS odgovor". Р[тоlеtет] postaje stoln.i, .Ьоlје reCi dZe.pni priruCnik<br />
svakog partijca, svakog Ьor!Ьenog proletera. Sve је to<br />
razumljivo: istorija centralnog organa nije samo dio istorije<br />
Partije vec [i] ogledalo njene istorije; ozdravljenje i Ciscenje<br />
pokreta moralo је postaviti i centralni organ na cvrstu osnovu.<br />
Ј edinu primjedbu koju, ро mom Inisljenju, treba istaCi,<br />
а koja ne vazi samo za Р[тоlеtет] vee za пaSu stampu uopste,<br />
jeste da treЬa posvetiti щnogo ozblljniju paZпju cistoti jezika<br />
i stila. А zar i stil i ј ezik Маrха, Enge1sa i samog Lenjina nisu<br />
primjeri najdiwrijeg uoblieavanja lju·dske misli uopste Nema<br />
nikakvog razloga da i u tome ne prema5imo burzoaske publiciste,<br />
da se i u tome [ne] otresemo proslosti.<br />
Sasvim drugi zadaci se postavljaju nacionalnim tlx>krajinskim)<br />
organima. Prije svega, gdje ne postoje, treЬa odmah poceti<br />
s njihovim i..Wavanjem. Oni mogu imati veliki zn:a.Caj z.a<br />
pokrajine ako se pravilno shvate njihovi zadaci. Inace mogu<br />
nanijeti stete pokretu. IstaCi cemo i zadatke i ono cega se treba<br />
cuvati. Zadatak pokrajinskih organa jeste: 1) razrada i primjena<br />
generalne linije (obnarodovane u P[тoleteтu] i u odlukama<br />
СК) u konkretnim (n:acionalnim) uslovima i okvirima; 2) razvijanje<br />
inicijative, Zivog uce8ca niZ:ih foruma i ka.drova u razradi<br />
i primjeni generalne linije; З) tretiranje svakodnevnih proЬlema,<br />
tipicnih za pojedina mjesta, preduzeea, forme rada i.td.<br />
lkoje namece svakodnevna ЬоrЬа, а koje P[тoleter] ~ti moze niti<br />
је potreЬno da anali:zi.ra, vec mu эluze kao materijal ~ general-<br />
42<br />
Odnosi se na Clanak "Narod је progovorio. Dopis iz Кragujevca"<br />
objavljen u Ртоlеtети ·Ьr. 5. od maja 1937. godine. -<br />
43<br />
Petar Stokic (1905-1942), metalski radnik, roden u Beogradu,<br />
osudivan је zbog revolucionarnog rada 1928, na godinu, i 1934, na godinu<br />
i ро dana zatvora; ucesnik spanskog gradanskog rata od 1937.<br />
godine. Streljan је u Beogradu 1942. od strane okupatora.
256 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I; 1933-1941.<br />
nu Iiniju; 4) popu1arisanje, tumacenje i prestam:pa.vanje pojedinih<br />
clanaka iz P[roletera] i raznih odluka .СК. ·<br />
. Kod pokrajinskih organa se odomacila jeclna prilicno stetna<br />
praksa, koje se treЬa sto prije osloboditi: 1. pokrajinski organi<br />
cesto ,pretresaju opsta pitanja: (medunarodnu i unutarnju<br />
situaciju) prije nego [sto] је to ucinio P[roleter] Ш СК, Ш pak;<br />
s obzirom na recimo, Srblju Ш Нrvatsku, _vec objavljenu i<br />
utvrdenu liniju sa strane СК "variraju", mijenjaju, iskrivlj.uju;<br />
3. 44 u pokrajinskim organima. pojavljuje se tendencija, koju<br />
је jedan drug zgoclno okarakterisao kao "takmicenje" s P[roleterom];<br />
i doista, drugovi koji ureduju pokrajinske organ-e<br />
(npr. u Нrvatskoj i Srblji) nekako kao da i oni hoce da "procijene"<br />
saini sve, da dadu nesto ako ne Ьаs Ьоlје, а ono "Ьаr"<br />
kao u P[roleteru]. Inicijativa takvih drugova koji daju takve<br />
clanke mogla Ьi se slati na pravu adresu: P[roleteru] Ш СК. То<br />
utoliko prije sto .ta adresa nije danas oЬavijena Inisterijom,<br />
vec su njene kapije sirom otvorene sva:kom postenom proleterskom<br />
radu, а zatvorene ne sa sedam, vec sa sedamdeset i sedam<br />
katanaca za nepozvane goste. Pokrajinski organi treba da<br />
donose dopise, ali ne dopise koji konstatuju Cinjenice i opisuju<br />
dogadaje i stanja. Opisivanje nije metod marksista-lenjinista.<br />
Mi komunisti nismo Ьezivotni hronieari Zivota, vec njegovi zivi<br />
budioci. Тi dopisi moraju Ьiti dopisi koji obogacиju iskustvima,<br />
sire vidik kako onih looji se Ьоrе tako i onih koji tek stupanju<br />
u bor'Ьu.<br />
Izdavanje ро mjestima i okruzima treЬa svesti na letke ро<br />
aktиelnim pitanjima i svakoclnevnim borbama radnika i seljaka.<br />
Isto tako ро okrиzima treЬa umnoZa.vati razne clanke iz<br />
centralnog organa i pokrajinskih organa, kao i drиge materijale<br />
i razne - makar krace - clanke i spise Lenjina i Staljina.<br />
Ovdje treba narocito podvuci izvjesne greske koje se cine<br />
ро pojedin.im pokrajinama (npr. u Makedoniji) i okruz.ima (npr.<br />
u Sгblji). Neki drugovi kao da se plase ili stide da potpisu ispod<br />
letaka partijski for.шn. Izmisljaj,u razne potpise, eak muk;u тисе<br />
kakav potpis da stave. То је zastarelo, prevazideno, to је<br />
znak nerazumijevanja, neuoeavanja stvarnosti, znak ЬјеZапја<br />
od. Zivota, od klasnih oclnosa kakvi oni zaista ј еsи. Mase tra.Ze<br />
ЬаS nas, n.aSu Partiju, а ne nekakve sиrogate; one zele da сијu<br />
ЬаS nas, а ne nekakve neodredene pristalice ovoga Ш onoga.<br />
I dalje, smijesno је misliti da se tim potpisima postize nekakva<br />
legalnost. ReZim i policija progone sve pиblikacije koje su nase<br />
ро sadrZini, bez obzira [na to] kakav poЧPis imaju. Prema<br />
44<br />
Nije se moglo utvrditi da 1i је prilikom prepisivanja referata<br />
ispиStena tacka 2, ili је omaskom otkucano з. umesto 2.<br />
[REFERAT О AGITACIЛ 1 PROPAGANDI] 257<br />
tome --'- sem u izvjesnim slucajevima koji se npr. odnose na<br />
djelatnost izvjesnih organizacija - nepotpisivanje је i s te<br />
strane zna:k tvrdoglavosti prema .cinjenicama stvarnih klasnih<br />
odnosa. 45<br />
Opsti, pak, nedostatak svih n.aSih publi.kacija jeste da jos<br />
иvijek и prilicnoj mjeri zaostajemo za dogadajima i mogиcnostima<br />
(uopste uzetim). Dobrim dijelom su tоще uzrok neиredena<br />
tehnika, spor i neelastiean aparat za rasturanje itd. Forumi<br />
i drugovi koji izradиju materija:le ravnaju se cesto prema<br />
tehnici, umjesto da bude obrnuto. Tehnika zato mora Ьiti kao<br />
zapeta pиska. ProЬlem tehnike jeste ,politicki proЬlem i on se<br />
mora uspjesno rijeSiti da Ьi se mogli ostvariti i zadaci na propaganclnom<br />
i agitacionom роlји.<br />
Iz gore izloZeпog proisticи i n.aSi zadacl i nedostaci. Radi<br />
njihovog sto preciznijeg иtvrdivanja, potrebno је da na kraju<br />
jasno utvrdimo razliku izmedи propagande i agitacije da Ъismo<br />
и tom okvirи jasnije i odredenije vidjeli i nаЗе zadatke. ТrеЬа<br />
poCi od onoga sto је receno о odnosu izmedи teorije i prakse.<br />
Iz tog odnosa treba izvuCi i oclnos, uzajamnu vezu i razliku izmedu<br />
propagande i agitacije.<br />
Propaganda jeste dиЬоkо i svestrano razja8njavanj е исеnја<br />
Marxa, Engelsa, Lenjina i Staljina i Istorije SKP(b ). Lenjin<br />
i Staljin su pridavali ogroman znaeaj propagandi i lieno<br />
njome rиkovodШ u stampi i radnickim krilZocima. Propaganda<br />
naoruZa.va clanove Partije i vanpartij.ske komun·iste teorijom<br />
marksizma-lenjinizma, to jeste иpoznavanjem_ zakona druStvenog<br />
razvitka i politicke borbe. Propaganda podize bиdnost. Ona<br />
ima naroCito golem znaeaj Ьаs и periodima koji znace prekretnice<br />
и istoriji proleterske ЬоГЬе. Takav periqd је nesиmnjivo<br />
danas. Zato је u ovom periodu i potrebno duЬoko poznavanje<br />
nase teorije. NaorиZaпi njome, moci cemo se snaci u svim teskim<br />
i zamrsenim situacijama. ··<br />
1. ТrеЬа ukloniti teoretsku zaostalost partijaca i Partiji<br />
bliskih ljиdi putem izdavanja na nacionalnim jezicima klasicnih<br />
djela marksizma-lenjinizma, u oprvom redи djela Lenjina<br />
i Staljina i Istorije SKP(b ).<br />
2.- Treba odm.ah pristupiti izиeavanjи tih djela.<br />
45<br />
Posle ove recenice u originalu је precrtan tekst "А cinjenice su<br />
tvrde od ma Cije glave. I mi od svega toga imamo samo stete, jer<br />
umjesto da masama ukazujemo - danju i nocu, stalno, svuda, neumorno<br />
- ko se bori za njihove interese, mi se krijemo od njih; umjesto<br />
da zaostravamo borbu radnih masa dajuci јој nasu boju i rukovodstvo,<br />
nas smjer - mi tu borbu uЬlafujemo, kamufliramo. Jednom rijecju,<br />
te' greske se mogu okarakterisati kao oportunisticke Iegalisticke<br />
uzije."<br />
f7~Вoris. Кidril!, I
258 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
Sv.aki Cl.an P.artije је oЬavezan da neumorno radi. n.a izgr.adiv.anjи<br />
s.ama sebe 46 n.a usv.aj.anju osnova :rn.arlksizm.a-il.enjinizm.a.<br />
Zato sи sv.aka' partijsk.a jedinica [i] sv.a.ki forum oЬ.avezni<br />
· da pristupe izиeav.anjи kl.asiCnih djela. m.arksizm.a-lenji~<br />
· slиzeC:i se pri tom k.ao osnovnim djelom·Istorijom SКР(Ъ). ТаЈ<br />
kurs treЬa da - sem izuzetak.a - роsјесији · drugovi koji се<br />
vacliti niZe kursove (ро mjestilma i rejonim.a).<br />
3. Ov.aj rad treЬa prim.ijeniti i n.a kщldi!date i sim:patizere<br />
P.ar.tije, .kao i n.a druge revolиc:ion.arne r.adnike.<br />
4. ТrеЬа odmah pristupiti obr.adiv.anjи izvjesnih proЬlema<br />
n.a Ьazi teorije m.arksizm.a-lenjinizm.a. Ти dola.ze npr. izиCa.v.anje<br />
ekonomskog ,poloZa.j.a u zemlji, .an.aliza strukture, ;politike<br />
i t.akti.ke pojedinih 1 partij.a, иticaj str.anog k.apital.a n.a dom.acи<br />
privredи i njegov.a povez.anost s njom, statisticke i politicke<br />
.an.alize str.ajkov.a, selj.ackih Ьor!bi, :por.asta cijen.a, polozaj.a r.adnicke<br />
klase itd. Ov.aj r.ad је od ogromnog znaeaj.a za. иtvrdiv.anje<br />
linije, taktike P.artije, za ostv.arenje perspektiva bor:be.<br />
5. ·ТrеЬ.а oЬavezno razradiv.ati pojedine proЬleme (n.acion.a1no<br />
pitanje, selj.acko pitanje, zensko pitanje, o:mla.dinsko pit.anje<br />
itd.) s obzirom n.a n.aSe specificne uslove.<br />
6. Тrе!Ьа: omogwCiti dia[jnjiU :ilzgmidnjiU pojedillrri!Ь. dWgova ро<br />
posebnim pitanjima (specijalizacij.a poolije i и okvirи m.arksistiбko-lenjinistickog<br />
vaspitanja) r.adi pr.avilnijeg, dиbljeg i svestranijeg<br />
rada na .pojedinim paгtijskim sektorim.a.<br />
Agitacija aeste prenosenje и siroke mase parola. i odlиk.a<br />
P.artije. Ona moze blti pismena i usmen.a. On.a nije niSta drиgo<br />
nego vaspit.anj е - preko konkretnih uslov.a - n.aj sirih prole-,<br />
terskih i trиdbeniCkih m.as.a и dиhи k.omunizm.a, и dиhи исеnј.а<br />
M.ar:x.a, Engels.a, Lenjin.a i Staljina. .A!gitacij.a mor.a Ьiti konkretn.a<br />
i n.a visokom idejno-politickom nivoи. Istinitost i neposrednost,<br />
jasnost i ,politick.a zaostгenost mor.ajи Ьiti gl!Э.vne<br />
odlike n.aSe .agitacije. Lenjin је pis.ao:<br />
,~Govoriti prosto i jasno jezikom pristupaCn:im mas.am.a,<br />
odlиcno odb.acivsi и stranи teS.ku .artiljerijи mиdrih termin.a,<br />
str.anih rijeci, иcenih, spremljenih, .ali m.as.am.a jos ner.azumlji-:<br />
vih, nepozn.atih parola., definicij.a, zakljиeaka. ТrеЬа иmjet1<br />
bez fr.az.a, bez иzvik.a, s Cinjenicam.a i cifram.a и ii'иkama, г.astum.aciti<br />
pit.anja socij.alizm.a."<br />
N.asi z.adaci n.a роlји agitacije јеsи:<br />
1. obezbljediti red.ovno izla.Zenje Р[тоLеtета] i pokr.ajinskih<br />
oгg.an.a;<br />
[REFERAT О AGITACШ 1 PROPAGANDI] 259<br />
2. r.azviti inicij.ativu ро pokr.ajin.am.a, dkruzima i mjestima<br />
za izd.av.anje letak.a namijenjenih sirokim slojevim.a, ро dnevnim<br />
.aktuelnim pitanjim.a koj.a te slojeve .tiSte;<br />
3. obezЬijediti kontrolи i kritiku СК za sve te m.aterijale;<br />
4. pla.nski - prem.a konkretnim иslovim.a - org.anizov.ati<br />
usmenи .agitacijи k.ako и sirokim masa.ma (mitinzi i zborovi)<br />
tako i ri.a иZој osnovi (grиpe, politiCke konferencije, .a.ktivi itd.)<br />
;ро preduzeCima, и org.anizacij.am.a, ро kv.artovim.a, selim.a itd.;<br />
5. sv.aki forum i sv.ak.a je·dinica oЬavezni su da temeljito<br />
i svestr.ano .pror.adиjи Р[тоlеtет], proglase i odlиke СК;<br />
6. treЬa. omogиCiti da svi k.andid.ati P.artije, simp.atizeri i<br />
revolиcion.arni radnici mogu - pod rukovodstvom P.artije -<br />
Ј<br />
260 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
REC U DIЭKUSIЛ NA APRILSKOМ PLENUМU<br />
СККРЈ (1936)*<br />
Danэ.Snj.a: o:m1aldina ј~ iЬuidu!Crю.st radm.og a.oda i 7ШС1Ја.<br />
Medutim, njoj se zatv.arnj(U' vrata u Zivot. Umjesto :wstru<br />
Cn.u i opstu naabr8.2Jbu, umj esto u ZVa!Ilj е :i: stvara1aCki rad -<br />
njoj se otvaтaju vrata u besposllicu i skitn.i.Stvo.<br />
Umjesto u zdгav'lja i- ku!l.tuтe pun Zi.vot - njoj se otvaraju<br />
vrata u tuberklliom, prosti.tuciju, u krimina!l, tjelesno i moraJno<br />
propadanje.<br />
iВez sloЬode propada :mllilcl!ost. Umjesto da dspulne arriiJa.dini<br />
prirodno pravo m1adog narastaja, pravo, da sloЬodno u!Ci i<br />
organizuje se, pravo, da se slo:Ьodrю bogati tekovinom kulture,<br />
pravo da sloЪodno ZiJvi svoj!im naciona'hlim Zivotom, prarvo da ·<br />
se slloЬodno Ьori za svoje mter~, da sl6Ьo
262 BORIS' КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
Omladilna ne smije i: ne more .skrБten:ih :rruku gleda'ti kako<br />
јој propada Z:ivot, kako јЬј' ugro:Zava~jtu: sud'binu. OmJad:ina treЪa<br />
.da se za svoJ Zi;vot i za svoju sudb:i:nu - bori.<br />
. Radlni oiCevi i rad!ne majke, cjelokupilli: radmi naтodJ i ug- .<br />
njetene nacije ne mogu ± ne smi:ju skrБtenili ruku glediiii kako<br />
propada Irilгdo pokdljenj'e. Oni tтеЬа da omladinsku ЬотЬи i<br />
omladinske pokrete svim snagama podupтu. Du:Znost protu:fasista<br />
i svih poste:n.ili ljudi bez obzira na partijsku pripadnost<br />
је pomaganje omladinske Ьо:rtЬе. I to naj'ozbiljnije pomaganje.<br />
Кom[unlilsticka] partija smatra po'tpomaga~nje, pokretanje i razvij<br />
anje om'ladinskih pokreta i Ьo.ribl kao jednu• od svojlih osnovnih<br />
zadaea.!<br />
А sto nат pok.a.zutloe iskustvo dosadaSпjlh o:m!lad:ins'kilh<br />
ЬогЬl<br />
Ono nат .pokazuje da nijle dovoljno ako stUJpaj'u u Ьorbu<br />
jediino najnapredrriji om.ladinski slojevi, а ostala o:rn1.adJnska<br />
masa ostaje pasiVIIla. Ono naJm d'aje i, u prvom redu·, pokazuje<br />
da. se omJadina nikako ne more uspjeSпo boriti aiko marSira<br />
ra8trkano, а ne u 21Ьijen:im redovima.<br />
Citavo fukustvo dosadaбnjih o:rnl1a.dimldJh Ьo:rtb~ Zivotni interes<br />
mladog pokoljenja svakog narodii u Jugoslavilji, daikle,<br />
tr~ ·ujedinjenj е svijtu omladinskih snaga: i nefaSistiiCkih organiza:cija.<br />
iU samoj rezoiu!Ciji 4 govori se о tome d:aJ om1ad!ilns'ld pokret<br />
tr.eba da Ъude osnovan na naciona'lnoj osnovi, jer· ako mi danas<br />
necemo voditi ra'Cu:na о naciona1nom osj:eCalrlju omladine, vO<br />
264 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
•<br />
REC U DISKUSШ NA APRILSKOM PLENUМU СККРЈ (1936) 265<br />
l5to t:Jko, pr.imjer u Нrvatskoj - stvara~nje Saveza radni!ka.7<br />
Partija stvara J[edlinstvenu] R[adni.Cku] P[art:rju] 8 , а om<br />
.J.adina Savez radnika. Iz toga se treЪa "U!Citi.<br />
Za . Savez radne o:m!ladine bilo је skupljeno oko 3000 potp:iSa,<br />
prav:iili su se izleti itd'.<br />
Sam. UiilJUtтa5njii Zi.vot'SKOJ-a Ьiо је isto taiko kopija Parti:je,<br />
а to se ispoljavatl.o, и prvom redи, и sektaSkom karakteru<br />
SKOJ -а. U tom, tako reCi, .igranj!U Partije os.novni је UJZrok<br />
da је prova1a mog:Ja toli:ko S:i:roko zahvatirti skojevske organizacije.<br />
Tom os.novnom U!ZI'oku potpomoglo је naravno ~ ~<br />
rиSavanje konspiracije i !l.ikvidatorski od.nos prema ndoj, dalje,<br />
nedovoljno porz:navam.je omladinskih aktivista.<br />
Dakle, sto danas poslije Sestog kongresa 9<br />
Тrе!Ьа SKQJ ... и pomoCi da pro.mijeni svoj kaтakter _u duhu<br />
prog'lasa i Kongresa, и tom pravcu treЬa rukovoditi sa njegovom<br />
pregradnjom и organizacije novog kova. ТrеЬа da se Organirzacija-<br />
sluZ:i svim mogutnostima, da se bori za svaku novu<br />
leg.ail!nи moguenostJ<br />
Sto se do sada podи'Zelo da se proved'U od1'uke Sestog<br />
ko:ngresa U toku provale radi'lb se nesto, a1i premalo. Sto је<br />
tome uzrok, to daDaS jos ne mozem.o ta.Cno ustanoviti, osim<br />
nekih stvari, aiJi treJЬa, da govorimo о pogreSk.a:ffia Partije i<br />
omladi:nsk:ih aktivista·.<br />
Prvo, promjena karaktera SKOJ-a shvacena је kao rtkvidacija<br />
SKOJ-a. Naravno da је to potpU!Ilo nepravilno. То nema<br />
mceg zajedniCkoga sa zaadjuccima Kongresa.<br />
!Dгиgо, Шd€!I11tiiifikovande Si!roikog om1ad!inskog poikreta ва<br />
Organiza.cijom, а to је stwrno oportunistiCko shvaCainje.<br />
iМi treba da se borimo protiv takvih shvacanja, bil.a ona<br />
и Partiji iilii omlad:imi, Jer ne Ьori:ti se protiv takvih shvaeanja<br />
znaffio Ьi odricanje od marks:izma-lenjin:izma.<br />
7<br />
Savez radnika, odnosno Savez radne omladine, organizovan u<br />
Нrvatskoj posle Cetvrte zema:ljske konferencije SKOJ, radio је uspesno<br />
sve dok mu policija nije zabranila rad •krajem 1935. godine.<br />
8<br />
Jula 1935. КРЈ је preduzela akciju za osnivanje JRP. Formiran<br />
је Centralni inicijativni odbor, koji је 9. avgusta 1935. objavio politicku<br />
platfomnu partije, u kojoj su formulisani zahtevi za demokratizaciju<br />
dl'Zave kao programska osnova za osnivanje inicijativnih odbora<br />
ро citavoj zemlji. U Za.grebu је 19. septembra 1935. odrZana sira konferencija<br />
na kojoj је ;usvojen proglas sa programom partije. Osnivanje<br />
inicijativnih odbora partije, koje је КРЈ kasnije ocenila kao sektasko,<br />
iSlo је sporo i bez vecih uspeha.<br />
9<br />
Rec је о Sestom kongresu <strong>Komunist</strong>icke omladinske internacionale.<br />
(Vid. Кidricev "Govor na Sestom kongresu KOI", u ovoj knjizi.)<br />
Мi ne smijemo kod toga zaЬoraviti na glavnu opasnost -<br />
sektastvo. Ја mogu da naveidem samo jedan primjer. Ljudi<br />
nerado rade u le'ga:ћrim druStvima, jer smatrajiw rad и ilega!lnim<br />
сеИ:јаmа viSe vrij~, i revo:I!ucianar.nij:im. Isto tako postojli:<br />
kod oos· kao neka eeznja m rdbljom. Ја to ne 'blJh krs'tio<br />
hO!МtзJpleтaje:rn, jer :iJma UJ 'tome wz hohS'tapleraj i s.premnosrti.<br />
n:a 7rtv"e, aili im.a i se'k!taSkog shvaCa!nja.<br />
'U predistoje!Cim zada!Cama ја mis:I!i:m da uikaZem na dvije<br />
stwiri: 1. Stvaram.je om1Jadiins.kiЪ. kadrova. Bez toga se ne mZe<br />
niSta provesti [2.] Zatim stvaranje Citavog !Iliza legahrih mre-<br />
~-<br />
Cinjeniea ј1е da sU! zadaee koje se .stavljaju pred o:mfudilnu<br />
ogromne. Мi., komrumtistiCki Oiiilladilln.ci, koji imamo potp;um,u<br />
samosta:1!nost i moguenost dia samosta1no rjeSa.vamo zadace<br />
s.vog revolиcionarnog pokreta, svijesni smo da is.punjen:je ti:h<br />
zad'aЩ pored na8e vlastite aiktivnosti, poZrijvovanos!ti i spremno.st!i,<br />
ov.isi u prvom redtu о pomoC:i i savj~w Partije.<br />
iSada о орСШn S'tvar:ima.<br />
ilVI:islim da ј'е referen.lt :trelbalo da govori i о S [ilovenskoj]<br />
L[jiUidskoj] S[tram.ci] 10 u Slovenijti li. u Jeгusol, 11 јег [to] је jroan<br />
naroCiti proЬlem. OsnoVIIle slovenske mase na1arze se и SLS.<br />
Kakva ј•е danas si!tuaJci~a u SJ.oven:ilj:i i kakve su :naSe zadaee<br />
Cinjenica је da se mase koj'e simpa.tiSu SLS sve vi!Se razoCa.<br />
ravaju nad politilkom srvojiiJh voda, nad Koro8cem. 12 ОЬесаnја<br />
koja је O!I1 dao, ne ispU!Iljava. DoSlo је toliko daleko da је jedan<br />
od voda Ьiо prisИjren па ј ednom zЬoru da'ti ovakvu izjavu:<br />
,;Sto cete, mo:ra:mo mailo
266 BORIS- КIDRIC, SAВRANA DELA, Ј, 1933-1941.<br />
Provala. 13 U pogled'U' provaile tr.efualo Ьi podvu!Ci ono sto<br />
jte si~ u1 rezdl.lulci.jli Sekretarђata Kornin:terne da је<br />
P.rov.alS! politiJCki. uzeto !Poslljed!i.ca oportu:rristi!Ckih zastгanjivanja<br />
kao i zaЪoraJvil.janja na. potrebu jaeanja Partije i konspfua.<br />
cije.<br />
U pogledu H[rvatskog] R[adnickog] S[avez]a 14 ја se u osndvi<br />
slazem sa Eisnerom 15 dla mi ne smi:jemo kod HRS-a Ce'kati<br />
dok :rn:a.re Ьudtu u НRS-
268 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933--1941.<br />
REGISТRI<br />
jedan dlrug iz Sl0vlen:Lje25 za kojeg se znaio da је Ьiо gore. I 'to<br />
је jedan 07JbiJ.j~ signal da tp tгеЬа provjeritr.•<br />
U pog.I.edu toga da su omlradinьi izdaJ!i. Dragicu26. Moguee<br />
је to. NeroaJm ra!Zloga da ne vjerutieщ. da om!lad'inci kojd: su<br />
govo:Г.i!li ne 'bl. iZdaћ Dragicu. A1i ta s·tvar ·ilpalk nije vjerojatna.<br />
DragiCinu fotografiju imali su na policiji. Pr:ema tome, kad<br />
su vee р:rеtт.ев u 1ro'Ci ilmali, O!Ildla !bl ga od!mah u~. Nevjerojat!Jno<br />
је daJ jle poЋcitl:a Dragicu ka.o kompromitiranog oovjeka<br />
pratila. 27 Nepravilno је sto se uprkoo tom.e Dragica ~stajao.<br />
Ја :misillim da treЬa provjerirti јо8 dlail.je i provaiu РК Sllov[enije],<br />
da li је d001:a: :i!z Zagre/Ьa ili ne. 28 Ти је jedan mome:nat<br />
koji govori za, to da је [diOSla] iz Zagreba, [to] da s:u, naime,<br />
CJ.ana РК ViD
BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941. 271<br />
REGISTAR IМENA*<br />
Abditus, vid. Prepeluh, Albln<br />
1. (n6)<br />
Abel, braca<br />
1. 49<br />
Adamic, Louis (Luj Adamic)<br />
1. 1, 2, 3<br />
Adlesic, Jure<br />
11. 8<br />
AdZija, Bozidar<br />
1. 249<br />
Ahacic, Josip<br />
1. n206<br />
Ahcin, lvan<br />
11. 207<br />
111. n229<br />
Albreht, Fran<br />
1. 1, n2, 3, 4<br />
111. 296<br />
Aleksandar 1 Karadordevic<br />
1. 40, 228, 237, 244<br />
111. 169<br />
Aleksic, Nikola<br />
1. 248<br />
Ambroz, Mihael<br />
1. n207<br />
Ambrozic, Lado Novljan<br />
11. 226, 258, 464, 482<br />
III. 26. 74, n185, 260, 458<br />
Anders, W:fadys:faw (Vladislav<br />
Anders)<br />
V; n49<br />
Andrej, vid. Cvijic, Stjepan<br />
1. (n89)<br />
Andrej, vid. Rus, Josip (Joze)<br />
11. (143)<br />
Andrejev, Bane<br />
IV. 414<br />
Andrejka, Rudolf<br />
1. n170, 173<br />
Antic, Мladen<br />
1. 15<br />
Apih, Josip<br />
r. n168, 174<br />
Apih, Мilan<br />
1. 21<br />
Arh, Jurij<br />
1. 51<br />
Armic, Zdenka, vid. Кidric, Zdenka<br />
1. (31)<br />
Arnic, BlaZ<br />
111. n297<br />
Arnim, Jiirgen von (Jirgen fon<br />
Arnim)<br />
11. 460<br />
Arnstein (Arnstajn)<br />
1. 172<br />
Arsov, Ljupco<br />
VI. 98, 476<br />
ASkerc, Anton<br />
1. n210<br />
11. 364/365, n365<br />
Atatiirk, Mustafa Kemal (Мustafa<br />
Kemal Atatirk)<br />
VI. n529<br />
Atlas<br />
VI. 474<br />
Attems, Henrik<br />
I. n163<br />
Attlee, Clement Richard (Кlе-.<br />
ment Ricard Atli)<br />
Vll. 362<br />
Avbelj, Viktor Rudi<br />
11. 140, 409<br />
Vll. 486<br />
Avsenek, lvan<br />
111. n229<br />
* Brojevi ~tampani kurzivom ozna~vaju stranice na kojima se и napomenama<br />
pominju navedena imena; ostali brojevi odnose se na stranice na kojima se navedena<br />
imena pominju · u tekstovima <strong>Boris</strong>a Кidri~ ~tampanim u svih sedam knjiga ov~<br />
izdanja; brojevi ispred kojih је ~tampano slovo ,,n" kazuju da је na odgovarajUOOJ<br />
stranici objavljena i kratka Ьiografska beldka.
1<br />
Ј<br />
272 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1!133--1941.<br />
REGISTAR IМENA 273<br />
Avsic, Jaka<br />
II. 67, 177, 331, 351, n458<br />
Пl. 73, 98, 212, 230 317, 318, 319<br />
. VI. 439<br />
VII •. 287, 297<br />
·А. Z-ko.<br />
1. 61, 65 .<br />
ВаЬiс, Branko<br />
IV. 424<br />
ВаЬiс, Ljubo<br />
v. 65<br />
ВаЬiс, Vlatka<br />
VII. n388<br />
Babovic, Spasenija Cana<br />
VI. 244, n247, 248<br />
Bach, Alexander (Aleksander<br />
Bah)<br />
1. 155, 179, 192, 203, 211<br />
Васе, Maks Milic<br />
VI. 357, 366, n370, 371, 372, 377<br />
Badoglio, Pietro (Pijetro Badoljo)<br />
11. 278, n279,· 490, 492, 494, 514<br />
Bahor, Matija<br />
II. 140<br />
Bajic, Stojan<br />
III. n324<br />
Bajt, Gregor<br />
1. 30<br />
Bakaric, Vladimir<br />
1. n76, 81, 95, 249<br />
II. 320<br />
IV. 116<br />
v. 484<br />
VI. 244<br />
VII. 416, 513<br />
Baraga, vid. Brilej, Joze<br />
1. (n225)<br />
Barbaric, Ljubomir<br />
VII. 374, n381<br />
Barl, Milan<br />
1. 14<br />
Baruh, Bora<br />
1. 249<br />
Basaricek, Бuro<br />
1. 13<br />
Bat'a, А. Tomas (А. Tomas Bata)<br />
v. 397<br />
Batirijev<br />
VI. 475<br />
BatuSic, Slavko<br />
1. 250<br />
BeЬler, Ales<br />
1. 18<br />
II. 7, 8, 20, 177, 343<br />
Пl. 218, n305<br />
Anton<br />
III. 25(<br />
Vilma<br />
BeЬler,<br />
BeЬler,<br />
11. 140<br />
Bednaiik, Rado (Rado BednarZik)<br />
II. n444<br />
BegoviC, Vlajko<br />
IV. 493<br />
-v. n2o5<br />
Vl. 473, 476<br />
VII. 312, 655<br />
Belic, Aleksandar<br />
Vll. 374, n377<br />
Belovski, Dunce<br />
Vll. 346<br />
Beltram, Josip<br />
1. 20<br />
Beltram, Julij<br />
IП. 218<br />
Benes, Eduard<br />
1. 255<br />
Bernard, Leon · (Leon Bernar)<br />
VII. Ј90<br />
Bernstein, Eduard (Eduard Bernstajn)<br />
1. б<br />
Berus, Niko<br />
1. 5<br />
II. 10<br />
IV. 12<br />
Bevan, Aneurin (Anojrin Bevan)<br />
VII. 357, n362<br />
Bevc, vid. Kardelj, Edvard<br />
II. (397, 398, 399)<br />
Bevc, Ladislav<br />
II. n487<br />
Bevk, France<br />
III. 13, 20, 32, 33, 111, 154, 218<br />
v. 103, 104<br />
Bianchi, Gianfranco (Бanfranko<br />
Bjanki)<br />
п. 278<br />
Biber, Du5an<br />
111. 427<br />
Bicanic, Rudolf<br />
v. 229<br />
Bihalji, Pavle<br />
1. 249<br />
Bismarck, btto von · (Oto fon Bizmark)<br />
111. n398<br />
Bistri" vid. Prica, Srda<br />
1. (267)<br />
Bizjak, Stane<br />
II. 140<br />
'1<br />
BlagojeviC, Obren<br />
IV. 520<br />
v. n43 вlaznik· ><br />
Blasnik, Jozef (Jozef<br />
1. 6<br />
Blэ.Zevic, Jakov<br />
VI. n244<br />
Bleiweis ТrsteniSki, Janez (Janez<br />
Blajvajs ТrsteniSki)<br />
1. n176, 190, 191, 197, 200, 201,<br />
206, 207, 208<br />
п. 364<br />
III. 399, 400<br />
Blum, Leon<br />
1. n127, 128, 131, 149<br />
Boban, Ljubo<br />
III. 161<br />
Bogdanovic, Мilan<br />
1. 250<br />
BogdanoviC, Nikola<br />
1. 244<br />
Bor, Matej<br />
II. 140<br />
III. 13<br />
Borchardt (Вorhard)<br />
1. 60<br />
Borstnar, Joze<br />
II. 140<br />
IV. n466, 467<br />
Bosic, Milovan<br />
1. 240, 248, 259<br />
Bosnjakovic, Franjo<br />
VII. 374<br />
Bozic, <strong>Boris</strong><br />
1. n222<br />
Bozic, Socerb<br />
II. 67<br />
III. n317<br />
ВrасЩ Мirko<br />
II. 409<br />
Brankovic, Vuk<br />
1. 103<br />
Bratec, vid. Luter, Karel<br />
1. (77, n223, 226)<br />
Bratko, lvan<br />
VI. n325, 326, 502<br />
Bravnicar, Du5an<br />
II. 55, 140<br />
Brecelj, Anton<br />
II. 488<br />
III. n299, 315, 316, 343<br />
Brecelj, Marijan<br />
II. 279, 300, 343, 424,. 459, 488<br />
III. 12, 20, 88, 92, 168, 189, 218,<br />
n299, 315, 344, 380, 424, 429<br />
IV. 45, 94, 484<br />
v. 549<br />
18 Вoris Юdr:i~, I<br />
VI. 39<br />
VII. 283,.486<br />
Brenner, Karl<br />
II. 187<br />
Breziuk, Albln<br />
1. 14<br />
Brilej, Joze<br />
1. 13, 37, n225<br />
II. 187,· 382<br />
Brkic, Du5an<br />
IV. 414<br />
VI. n430<br />
Brkic, Zvonko<br />
VI. 238<br />
VII. 513<br />
Brodar, Janez<br />
11. n400, 401, 417<br />
Brodar, Tone, vid. Kardelj, Ed~<br />
vard<br />
1. (2)<br />
Broz, Josip Тito<br />
1. 77, 240, 242, 245, 247, 249,<br />
250, 252, 253, 258<br />
11. 161, 216, 217, 240, 250, 268,<br />
271, 283, 287, 288, 293, 297, 315,<br />
316, 321, 322, 327, 331, 336, 338,<br />
340, 342, 343, 390, 409, 410, 456,<br />
465, 473, 481, 502, 509, 510, 512<br />
111. 7, 8, 9, 10, 19, 22, 35, 38,<br />
41, 43, 50, 51, 56, 62, 69, 76, 80,<br />
90, 93, 94, 98, 100, 104, 108, 109,<br />
110, 117, 122; 125, 127, 128, 133,<br />
134, 136, 138, 139, 140, 141, 142,<br />
143, 151, 153, 159, 183, 184, 186,<br />
192, 193, 194, 195, 196, 197, 199,<br />
223, 224, 225, 227, 228, 230, 259,<br />
278, 281, 282, 284, 286, 291, 292,<br />
316, 323, 343, 350, 352, 353, 354,<br />
357, 381, 382, 383, 384, 385, 386,<br />
388, 391, 402, 403, 404, 406, 407,<br />
408, 410, 412, 413, 414, 416, 419,<br />
420, 427. 429, 430, 456, 457. 458,<br />
IV. 8, 10, 12, 13, 16, 17, 18, 19,<br />
20, 24, 25, 26, 27, 31, 39, 78,<br />
91, 100, 101, 102, 103, 105, 106,<br />
107, 108, 109, 125, 126, 131, 133,<br />
158, 161, 177, 178, 211, 213, 217,<br />
218, 279, 284, 285, 286, 287, 288,<br />
297, 305, 322, 323, 327, 3~9. 343,<br />
344, 351, 357. 361, 363. 365, 369,<br />
391, 392. 414, 417, 439. 458, 493<br />
v. 16, 39, 40, 44, 45, 50, 51, 55,<br />
62. 63. 64, 66, 68. 69. 72. 78, 99, .<br />
100, 101, 102, 104, 105, 134, 141,<br />
143, 144, 145, 148, 152, 154, 163<br />
165, 167, 173, 174, 194, 196, 198,<br />
200, 215, 216, 248, 249, 253, 255,
274 BORIS IODRIC, SAВRANA DВLA, 1, 1933-1941 •.<br />
REGISTAR IМENA 275<br />
260, 269, 270, 274, 275, 296, 303,<br />
305, 306, 309, 321, 337, ·338, 348,<br />
349, 351, 357, 481, 482, 487, 551,<br />
569, 596, 598, 609 .<br />
VI. 7, 8, 10, 18, 25, 40, 42, 43,<br />
44. 58. 60, 62, 77, 82, 84, 103,<br />
104, 106, 107, 114, 115, 117, 119,<br />
122, 123, 125, 126, 141, 145, 146,<br />
152, 153, 154, 155, 175, 180, 181,<br />
182, 183, 192, 194, 196, 197, 199,<br />
203, 206, 207, 210, 217, 218, 219,<br />
220, 221, 222, 238, 244, 250, 252,<br />
317, 429, 446, 447, 460, 461, 462,<br />
474, 475, 481, 522. 583<br />
VII. 47, 49. 75. 78. 84, 98, 99,<br />
100, 102, 103, 108, 110, 119, 122,<br />
145, 189, 192, 197, 257, 265, 266,<br />
275, 372, 391, 399, 416, 556, 557<br />
Brzi, vid. Gregoric, Pavle<br />
I. (252)<br />
Budisavljevic, Srdan<br />
IП. 384<br />
Buharin, Nikolaj Ivanovic<br />
V. n202, 204, 485<br />
Bunic, Vasilije, vid. Markovic,<br />
Sima<br />
I. (246)<br />
Butozan, Vaso<br />
v. 65<br />
Cankar, Ivan<br />
I. 147<br />
п. 43, 77, 80, 83, 87, 91, 156,<br />
188, 226, 244, 257, 258, 305<br />
IП. 14, 93, 303<br />
IV. 152, 162, 174, 465<br />
VI. 124, 222, 326<br />
Cankar, Izidor<br />
IП. 139<br />
Cassado, Lopez Sigismundo (Lopez<br />
Sigismundo Kasado)<br />
I. n150<br />
Cervantes Saavedra, Мiguel de<br />
(Мigel de Servantes Saavedra)<br />
I. 3<br />
Cesarec, August<br />
I. 248, 249<br />
Chamberlain, Arthur Neville (Artur<br />
Nevil Cemberlen)<br />
I. n127, 129, 131<br />
Chautemps, Camille (Кamij Sotan)<br />
I. 138<br />
Cheyne, Douglas (Daglas Cejen)<br />
IV. 17<br />
Churchill, Randolf (Randolf Cercil)<br />
IП. 225<br />
Churchill, . Sir Winston (Ser Vinston<br />
Cercil)<br />
п. 72, .180, 293, 337, 358, 366<br />
IП. 138, 139, .141, 225, 333, 403,<br />
414, 427<br />
VII. 355 60<br />
Cincinnatus, Luc.ius Quinctus<br />
(Lucije Kvinkcije Cincinat) ·<br />
v. 293 .<br />
Cot, Pierre (Pjer Kot)<br />
I, n147, 148, 149<br />
I. 135<br />
Creuzot (Кrezo)<br />
I. 135<br />
Crvenkovski, Кrste<br />
VI. 98, 238<br />
. VII. 513<br />
Cucchi, Aldo (Aldo Kuki)<br />
VII. 356, 362<br />
Cukala, Franc<br />
IV. n118<br />
Cruzon, a·eorge Nathaniel, markiz<br />
od Kedlestona (2orz · Nataniel<br />
Кrizon)<br />
ЈП. 148<br />
Cvetko, Dragotin<br />
IП. 220<br />
Cvetkovic, DragiSa<br />
п. 57<br />
IП. 160, 161, 308<br />
Cvijic, Stjepan<br />
I. n89, 94, 247<br />
v. 485, 486<br />
Caliё, Du8an<br />
VII. n443, 445<br />
СеЫ, Lajos<br />
I. 74<br />
Celikov, vid. Dursanovic, Pavle<br />
I. (n67/68, 72, 73, 76, 81)<br />
Cemudamov ·<br />
v. 484<br />
Сере, Marica<br />
п. 281<br />
Cepelnik, Franc Fric, Lazarenko,<br />
Mihajlo Pavlovic<br />
I. n68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 76,<br />
80, 82, 95<br />
Cermelj, Lavo<br />
ПI. n354<br />
C'erne, Franc<br />
VII. n244<br />
Cernej, Darko<br />
IП. 88, 218, 320, n325<br />
· Cernisevski, Nikolaj Gavrilovic<br />
VI. 514<br />
Cesnik, Stane<br />
п. 8<br />
Cizinski, Josip<br />
I. 219, 245, n247, 250, 267<br />
v. 482, 485, 486, 487<br />
Cobal, Melhior<br />
I 51<br />
Colakovic, Rodoljub<br />
I. 250, n254, 266·<br />
IП. 17, 20<br />
IV. 166, 264, 414<br />
v. 65.<br />
VI. 98, 238, 243, 252<br />
VII. 374, 380, 381, 382, 513, _559<br />
Comora, Sofo<br />
IV. 414<br />
Сор, Matija<br />
I. n208<br />
Cubrilovic, Vasa<br />
VI. 476<br />
Cufar, тоnе<br />
I. n54. 55. 5 5. 57. 58. 59. 60. 61.<br />
62, 63, 64, 65, 66, 249<br />
Cirilo i Metodije<br />
VП. 521, 522<br />
Copic, Branko<br />
VI. n443, 444<br />
Copic, Vladimir<br />
I. 18, n244, 255<br />
Corovic, Vladimir<br />
I. 261<br />
Daladier, Eduard (Eduar Daladje)<br />
I. n129, 130, 131, 137<br />
Damjanic<br />
IV. 110<br />
Damjanovic, Pero<br />
I. 240, 248, 259<br />
Damokle<br />
I. 140<br />
Danilovic, Uglje8a<br />
v. 65<br />
Darwin, Charles Robert (Carls<br />
Robert Darvin)<br />
I. 241<br />
v. 616<br />
Davico, Ја8а<br />
VI. 60<br />
Davico, Oskar<br />
I. 249<br />
Davidovic, Radivoj Кера<br />
·VI. 357, n370<br />
Deakin, William Frederick (Vil-<br />
jem Frederik Dikin)<br />
п. 337<br />
IП. 138<br />
Debeljak, Janko<br />
П. n248/249<br />
IП. 283, 284, 326<br />
Debeljak, Josip<br />
I. 86<br />
Dedinac, Milan<br />
I. 249<br />
Dekval Krivic, Ada<br />
III. n436<br />
Delarue," Jacques (2ak Delari)<br />
п. 58<br />
Dermastia, Marijan<br />
п. 140<br />
Dermastia, Mihaela<br />
п. 140<br />
De Stradi, Santo<br />
IV. 7<br />
Detoni, Marijan<br />
I. 248<br />
Deutschbauer, Feliks (Feliks<br />
Dojcbauer)<br />
I. 14<br />
Dezman, Dragotin<br />
I. n209<br />
Diehl, Branko (Вranko Dil)<br />
I. 21<br />
Dihur, vid. Nagode, Crtomir<br />
П. (100)<br />
Dimitrijevic, Sergije<br />
IV. 396<br />
V. 485<br />
Dimitrov, Georgi Mihajlovic<br />
I. 85, n87, 91, 96, 108, 110<br />
Dobrilovic, Tone Toni'!ek<br />
IП. 260<br />
Dolenc, Anton<br />
VII. 374, n386<br />
Doriot, Jacques (2ak Dorio)<br />
I. n138<br />
Doumergue, Gaston (Gaston Dumerg)<br />
I. n132<br />
Dragica, vid. Кralj, Franjo<br />
I. (268)<br />
Dragovic, Vuk<br />
I. 248, 249<br />
Drapsin, Petar<br />
IП. n420<br />
IV. n17<br />
Draskovic, Juraj<br />
I. 103<br />
Draskovic, Milorad<br />
I. 254
276 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, !, 1933-1941.<br />
REGISTAR IМENA 277<br />
Drenovec, Francek<br />
IV. 427 -<br />
Dmdic, Ljubo<br />
. Il. 343<br />
Drolc, · Du5an<br />
. п. 140<br />
Dugonjic, Rato<br />
v. 65<br />
VI. 98, 252<br />
Dugosevic, Jova<br />
VII. 374<br />
Eu<br />
Diihring, Karl Eugen (Кarl<br />
gen Diriiig)<br />
I. n241<br />
Dursanovic, Pavle Celikov<br />
I. n67/68, 72, 73, 76, 81, 95<br />
Eakovic, Euro<br />
I. 101<br />
Eermanovic, Zivota<br />
IV. n238<br />
Eilas, Мilovan<br />
I. 240, 248<br />
п. 320<br />
· ПI. n184, 458<br />
IV. 166, 191, 414<br />
"YI. 98, 238, 239, 240, 243, 357,<br />
368, 370, 372, 375, 377<br />
VII. 310, 328, · 357, 364, 366, 367,<br />
513, 514, 557, 558, 559<br />
Eordevic, Jovan<br />
I. 249<br />
Euricic, Mladen<br />
I. 248<br />
Eurovic, Milenko<br />
v. 65<br />
Eurovic, Ratko<br />
I. 67<br />
Eden, Antony Robert (Entoni Robert<br />
Idn)<br />
п. 327<br />
Ehrlich, Lambert (Lambert Erlih)<br />
П. 100, n248, 354<br />
III. 325 .<br />
Eisenhower, Dwight (Dvajt Ajzenhauer)<br />
IП. 453<br />
Emmer, Fanovs<br />
П. 58, n355<br />
Engels, Friedrich (Fridrih Engels}<br />
I. 104, 117, 178, 193, 194, 240,<br />
241, 242, 243, 244, 246, 252, 255,<br />
257, 258<br />
п. 156<br />
тп. 107, 397, 398<br />
JV. ·.'i24<br />
v. 176, 410, 558, 604, 605, 607,<br />
616<br />
vт. 128. 130, 131. 133. 1!17. 1!18,<br />
159, 180; 181, 240, 246, 273, 279,<br />
280, 287, 290, . 353, 354, 359, 361,<br />
363, 364, 366, 367, 371, 372, 374,<br />
375, 395, 396, 397, 398, 403, 428,<br />
433, 462, 473, 475, 507, 508, 513, '<br />
518, 527, 530, 579<br />
VII. 59. 110, 111, 112, 152, 153,<br />
155, 157, 163, 172, 357, 364, 462,<br />
539, 594<br />
Erenburg, Il'ja Grigorijevic<br />
П. n227<br />
IП. 128<br />
Emjakovic, Gligorije<br />
II. 10<br />
III. 7<br />
Eri:en, Janez<br />
п. 47<br />
Eskeles<br />
I. 172<br />
Evatt, Herbert<br />
IV. n270<br />
Fajdiga, Mirko<br />
III. 53<br />
Fajfar, тоnе<br />
II. 8, 12, 18, 51, 113, 122, 166,<br />
186, 213, 214, 246, 265, 300, 331,<br />
362, 378, 405, 421, 424<br />
ПI. 12, 53, 74, 95, 113, 211, 218,<br />
n298, 305, 310, 343, 344<br />
VII. 297, 486<br />
Ferenc, Tone<br />
II. 10. 19, 21, 25, 79, 163, 182,<br />
238, 248, 254, 279, 291, 295, 296,<br />
297, 298, 300, 331, 394, 400, 406,<br />
417, 445, 458, 503, 505, 513<br />
III. 32, 73, 77, 82, 157<br />
Forfolja, Josip<br />
ПI. n354<br />
Ferle.Z, Ivan<br />
II. 140, 395<br />
III. 259<br />
Feueberg, Izak {Izak Fojeberg}<br />
I. 21<br />
Feuerbach, Ludwig (Ludvig Fojerbah}<br />
I. 243, 244<br />
Fijamengo, Ante<br />
VI. 357<br />
Filakovic, Imre<br />
V. 40, 249, n257<br />
Filipic, France<br />
I. 3, 5, 13, 219<br />
Filipovic, Ivan<br />
VП, 388<br />
Filipovic, Jasa<br />
v. 498<br />
FilipoviC, Sulejman<br />
III. 9, 16, 17<br />
v. 65<br />
FinZgar, Franc Sale8ki<br />
IV. n109, 118<br />
· Fischer (Fiser}<br />
I. 174<br />
Foch, Ferdinand (Ferdinand Fos}<br />
I. n145<br />
Fourier, Charles (Sart Furije)<br />
IV. 332<br />
Francek, vid. Ranzinger, Tone<br />
I. (n68, 69, 73, 76, 77; 78, 79, 80,<br />
81)<br />
v. (484)<br />
Franco, Francisco (Francisko<br />
Franko)<br />
I. 150<br />
II. 212<br />
VII. 360, 362<br />
Fresing, Hans Hermann (Hans<br />
Herman Frezing)<br />
III. 77<br />
Fric, vid. Cepelnik, Franc<br />
I. (n68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 76,<br />
80, 82)<br />
Frol, Frane<br />
· IV. 210, 264, 414<br />
Friedl (Fridl}<br />
I. 85<br />
Fiister, Antn (Anton Fister)<br />
I. n208, 209<br />
Gabrovsek, France<br />
II. n82, 84<br />
Gacinovic, Vladimir<br />
I. 106<br />
Gaj, Ljudevit<br />
I. 205<br />
Gajic, vid. Nikolic, Zora<br />
I. (31)<br />
Galic, Drago<br />
I. 250<br />
Galagoza, Stevo<br />
I. 248<br />
Gambara, Gastone .<br />
III. 283, 284<br />
Gamulin, Grgo Grga<br />
I. n223, 224<br />
Gandi, Mohandras Кaramcand<br />
Mahatma<br />
VII. 361<br />
Gaspar, vid. Tom5ic, тоnе<br />
I. (n224/225, 226)<br />
Gaulle, Charles de (Sarl de Gol)<br />
II. 190<br />
Gavrilovic, Мilan<br />
ПI. 296<br />
GaZi, Franja<br />
IП. 160<br />
VI. 98, 101<br />
Gerk, Stana<br />
п. 163<br />
Gerl, Friderik<br />
I. 21<br />
Gerskovic, Leon<br />
VI. 357<br />
Gestrin, Ferdo<br />
п. 78<br />
Gigov, Strahil<br />
VI. 244, n251, 476<br />
Glezerman<br />
VI. 475<br />
Gligoric, Velibor<br />
I. 248<br />
Gligorov, Кiro<br />
VII. n304<br />
Godec, TomaZ<br />
I. 28<br />
Godina, Ferdo<br />
ПI. n308<br />
Godina, Jozko<br />
II. 24<br />
Goebbels, Joseph (Jozef Gebels)<br />
II. n195, 211, 268<br />
III. 154, 163, 240<br />
Goethe, Johann Wolfgang (Johan<br />
Volfgang Gete)<br />
III. 107<br />
Golia, Modest<br />
III. 154<br />
Goluh, Rudolf<br />
I. 62<br />
Golubovic, Radonja<br />
III. 17<br />
Goluchowski, Agenor (Agenor<br />
Goluhovski)<br />
I. n212<br />
Goodwin, Jams М. (Dzems М.<br />
Gudvin)<br />
III. 89, 98<br />
.,<br />
,,
278 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
REGISTAR IМENA 279<br />
Goring, Hermann (Нerman Get·ing)<br />
VП. 248<br />
Gorkic, Мilan, vid. Ci.Zinski, Josip<br />
.<br />
I. (219, 245, n247, 250)<br />
v. (482, 485, 486, 487)<br />
Gorsic,. Milko ·<br />
VI. n337<br />
Gosar, Andrej<br />
П. n85, 318, 488<br />
ПI. 211, 315, 320, 321; 322, 323,<br />
338<br />
IV. 48<br />
Gosnjak, Ivan<br />
VI. 476<br />
VII. 416<br />
Gottwald, Кlement (Кlement<br />
Gotvald)<br />
IV. 217<br />
Granovski<br />
VI. 474<br />
Grazioli, Emilio (Emilijo . Gracioli)<br />
П. 8, 15, 32, 33, n186, 187, 401<br />
Grbesic, Slavko<br />
VI. 517<br />
Grcar, Alojz<br />
ПI. 379<br />
Gregorac, Ignac<br />
п. 110<br />
Gregorcic, Simon<br />
п. 177, 254, 258<br />
IП. 73, 166<br />
Gregoric, Ilija Prebeg<br />
п. 257<br />
Gregoric, Pavle<br />
I. 252<br />
VI. 238<br />
VII. n559<br />
Greif, Martin (Мartin Grajf)<br />
VI. n337<br />
VII. 459<br />
Gricar, Slavko<br />
п. 354<br />
Grol, Milan<br />
I. 249<br />
ПI.- 384, 402<br />
IV. n106, 108<br />
Gruden, Igo<br />
IП. 296<br />
Griin, Hel"bert (Нel"bert Grin)<br />
VI. n428, 429, 439, 445<br />
Gl"Zetic, Ivan<br />
I. 44<br />
Gspan, Alfonz<br />
I. 1<br />
Gubec, Matija<br />
I. 104<br />
п. 188, 200, 226, 258<br />
IП. 74, 78 ·<br />
Guёek, Мilan<br />
· IП. 74<br />
Gurnik<br />
I. 168<br />
Gustav<br />
ПI. 453<br />
Gustl, vid. Маёеk, Ivan.<br />
I. (n77, 80)<br />
Guyot, Reimond (Rejmon Gijo)<br />
V. n484<br />
Habsburg-Lothringen, Johan<br />
(Ј ohan Habsburg-Lotringen)<br />
I. n181<br />
Насе, MatevZ<br />
IV. 438<br />
VI. n504<br />
Hacin, Lovro<br />
IП. 26<br />
IV. 483<br />
HadZi, Jovan<br />
VII. n389<br />
Hafner, Vinko<br />
IV. n199<br />
Harriman, Villiam Averell (Vilijem<br />
Averel Hariman)<br />
VII. n248<br />
Hausser, Paul (Paul Hauser)<br />
ПI. 24<br />
Hebrang, Andrija<br />
IV. 264, 414<br />
V. n180, 196, 198, 200, 211, 212,<br />
213, 214, 216, 217, 218, 339, 357,<br />
439, 531, 538, 631<br />
VI. 373<br />
VII. 243.<br />
Hedrih, Ј ozef<br />
I. 67, 69<br />
Hegedu5ic, Кrsto<br />
I. 248, 250<br />
Herman, В:<br />
Him<br />
I. 249<br />
Шmmler, Heinrich (Нajnrih<br />
ler)<br />
п. 21, 187<br />
Шnavscina, vid. Svetek, France<br />
п. (488)<br />
Hitler, Adolf<br />
I. '106, 146<br />
п. 90, 134, ~51, 195, 196, 198,<br />
210, 211, 234, 238, 244, 263, 267,<br />
268, 279, 299, 302, 364, 492, 516<br />
IП. 26, 57, 75, 77, 82, 88, 89; 96,<br />
103, 106, 107, 115, 128, 141, 143,<br />
151, 154, 163, 186, 190, 222, 223,<br />
225, 226, 251, 306, 348, 358, 398,<br />
403, 412, 417, 418, 419, 420, 452,<br />
453<br />
IV. 25, 217, 482<br />
VI. 529<br />
VII. 248, 371<br />
Шtrec, Josip<br />
I. 248<br />
ШеЬес,<br />
I. 18<br />
Hoёevar,<br />
Albert<br />
France<br />
I. 28<br />
Hocevar, Joze А.<br />
п. 337<br />
Holjevac, Vjeceslav<br />
VI. 476<br />
Horvat, Мladen<br />
I. 248<br />
Horvatin, Kamilo<br />
I. 247<br />
v. 482<br />
Hoxha, Enver (Enver HodZa)<br />
IV. 417<br />
HriЬar, Ivan<br />
IП. n296<br />
Нribar, Janez<br />
п. 140<br />
IV. 238<br />
V. n537<br />
VII. 486<br />
Hmcevic, Josip<br />
VI. 98<br />
VII. 443<br />
Hudomalj, Karel<br />
I. 67, n68, 73, 76, 81, 82, 124<br />
v. 482, 486<br />
Hull, Cordell (Кordel<br />
п. 329<br />
Humo, Avdo<br />
IV. 414<br />
V. 65<br />
VI. n388<br />
I. С.<br />
I. 58, 65<br />
Ilc, Andrej<br />
IП. 113, 154<br />
Ivanisevic, Vjeko<br />
I. 67, 95<br />
Ivanusa, Veljko<br />
I. 248<br />
Ivekovic, Мladen<br />
I. 248, 249<br />
Hal)<br />
Jager<br />
п. 195<br />
Jahn (Jan)<br />
I. 48<br />
Jaka, vid. Perenic, Janez<br />
I. (n226)<br />
Jaka, vid. Zorga, Jakob<br />
I. (n77)<br />
Jakac, Boz~dar.<br />
IП. 12, 13, 220, 256<br />
,1akob, vid. Sabolek, Ivan<br />
I. (n67, 72, 73, 76, 80, 81)<br />
Jakopic, Albert Кajtimir<br />
VI. n339<br />
VII. 484, 486<br />
Jakovljevic, Stevan<br />
IV. 264, 414<br />
JakSic, Nikola<br />
v. 249<br />
JakSic, Rade<br />
v. 65<br />
Jan, Jakob<br />
п. 354<br />
Janc, Adrian<br />
I. 124<br />
Janez, Stanko<br />
I. 2<br />
Janjic, Vlado<br />
VI. 238<br />
Jarc, Anton<br />
I. 15<br />
Jaures, Jean-Leon (Zan Leon Zores)<br />
·<br />
I. n137<br />
Javornik, Mirko<br />
П. 207, n261<br />
IП. 154<br />
Javorsek, Joze<br />
IV. 175<br />
Jelic, Ivan<br />
IП. 160<br />
Jeras, Josip<br />
ПI. 218, n320<br />
Jeri, Janko<br />
IV. 31, 101<br />
Jerman, Janez<br />
IП. 13<br />
Ј ernej Posavec, vid. Macek, Ivan<br />
п. (379)<br />
Ј ersek, Dare<br />
п. 158<br />
ПI. 329<br />
Ј ersic, Miro<br />
п. 12, 18<br />
Jev
280 BORIS КIDRIC, SAВRANA. DELA, 1, 1933-1941.<br />
REGISTAR IМENA 281<br />
Jevtic, Bogoljub<br />
I. 85, 227<br />
II. n88<br />
.Jevtic, Dragan<br />
II. 316<br />
Ј evtic, Predrag<br />
II. 465<br />
Jones, William (Vilijam Dzons)<br />
II. 290, n481, 487, 495<br />
Josif II (Joseph)<br />
I. 10<br />
Jovanovic, Arso<br />
III. n185, 458<br />
Jovanovic, BlaZo<br />
I. 67, n69<br />
v. 260, 262<br />
VI. 244<br />
VII. 416<br />
Ј ovanovic, Dragoljub<br />
IV. n234, 235, 237, 238, 239, 264,<br />
267, 268, 414, 496, 554<br />
v. 40, 41, 42, 43, -44<br />
Jovanovic, Бorde<br />
I. 249<br />
Ј ovanovic, Rajko<br />
I. n246<br />
Jovanovic, Slobodan<br />
II. n84, 216<br />
Joza, vid. Sentjurc, Lidija<br />
II. (484)<br />
.тu~. Jozef<br />
III. 260<br />
Jurancic, Joze<br />
IП. n13<br />
IV. 140<br />
Jurcec. Rudo<br />
П. 207<br />
Jurcic, Josip<br />
I. 1<br />
Jurcic. Vladimir<br />
I. 248<br />
Jurkovic, Marijan<br />
I. 248<br />
Juvan, Franc<br />
IП. n324<br />
Juvancic, Ivo<br />
П. n444<br />
Ј. К.<br />
п. 298<br />
Ј. V.-S., vid. Vodu5ek Staric,<br />
Jerca<br />
IV. 172, 175, 424, 471<br />
Kacin, Мilica<br />
п. 158<br />
Kalan, Filip, vid. Kumbatovic,<br />
Filip<br />
IП. (13)<br />
Kamenica, Slavko -<br />
п. 58<br />
Kamenjev, Lav <strong>Boris</strong>ovic (Rozenfeld)<br />
v. 485<br />
Kandinski, Vasilij<br />
I. 248<br />
Kant, Immanuel (Imanuel Kant)<br />
I. 246<br />
Karabegovic, Osman<br />
VI. 244, 252, 476<br />
VII. n302, 513<br />
Karadordevici<br />
IV. 212<br />
Kardelj, Edvard<br />
I. 2, 13, 14, 22, 24, 37, 65, 224,<br />
225, 240, 249<br />
п. 8, 12, 18, 35, 39, 78, 161, 184,<br />
186, 189, 193, 197, 213, 216, 230,<br />
238,. 240, 273, 282, 283, 300, 321,<br />
331, 338, 367, 368, 383, 390, 391,<br />
392, 397, 398, 399, 402, 405, 421,<br />
424, 444, 492, 496<br />
III. 9, 16, 18, 20, 43, 59, 168, 173,<br />
184, 185, 186, 207, 218, 301, n343,<br />
344, 358, 359, 400, 402, 413, 417,<br />
420, 429, 458<br />
IV. 12, 31, 45, 55, 59, 67, 78, 98,<br />
104, 122, 135, 142, 157~ 210, 321,<br />
363, 414, 464, 492<br />
V. 198, 439, 477, 487, 488, 511,<br />
528, 535, 539, 540, 565, 566, 570,<br />
608<br />
VI. 22, 35, 74, 98, 115, 116, 123,<br />
141, 183, 206, 216, 238, 243, 244,<br />
357, 454, 455, 461, 473, 474, 475,<br />
485, 487, 488, 500, 506, 576, 578,<br />
580<br />
VII. 7, 69, 108, 285, 288, 289, 293,<br />
295, 296, 297, 299, 307, 308, 325,<br />
357, 363, 371, 455, 513, 517, 521,<br />
522, 524<br />
Kardelj, Рерса<br />
IП. n436<br />
Kasanin, Radivoje<br />
VII. 374<br />
Kavcic, Ivan<br />
п. 409<br />
KavciC, Stane<br />
II. 140<br />
VI. 321<br />
VII. 284, 286, n457, 459, 460, 462,<br />
469, 486<br />
.<br />
-ј<br />
Kerenski, Aleksandr Fjodorovic<br />
II. n101, 145, 147, 248, 261, 265,<br />
309<br />
III. 217, 218, 325<br />
IV. 59<br />
Kermavner, Du5an<br />
I. 14, 65, 161<br />
Kern, Franc<br />
IП. 113<br />
Kern, Ivan<br />
II. 285<br />
Kersnik, Janko<br />
I. 1<br />
Kersovani, Otokar<br />
I. 249<br />
- Keynes, John Maynard (Dzon Majnard<br />
Kejnz) ~<br />
VII. n562 -<br />
Kidric, France (Fran)<br />
I. n183, 184<br />
II. 400<br />
III. 296<br />
IV. 427<br />
Кidric, Zdenka Ana Marjeta<br />
II. 63<br />
Кilibarda, Мile<br />
II. 465<br />
III. 379<br />
Кimovec, Franc .Ziga<br />
VI. 485, n500 /501<br />
Кirilov<br />
rv: 121<br />
Кlanjscek, Zdravko<br />
-II. 15<br />
Кlimov<br />
VI. 475<br />
Кlopcic, France<br />
I. 15<br />
Кlopcic, Мile<br />
III. 220, n301<br />
Кlor<br />
I. 225<br />
Кnezevic, Ivan<br />
I. 248<br />
Кnох, Franklin William (Franklin<br />
Viljam Кnoks)<br />
II. n211<br />
Kocbek, Edvard<br />
п. 20, 29, 32, 45, 53, 113, 117,<br />
122, 166, 177, 186, 214, 273, 282,<br />
28~. 298, -300, 331, 338, 360, .162,<br />
378, .190. 402. 405. 421. 424. 484<br />
IП. 9, 12, 13, 16, 18, 74, 218,<br />
297, 298. n299, 343<br />
IV. 7, 45, 57, 140, 427, 48~. 484<br />
VI. 216, 428. 429. 430. 433. 434.<br />
435, 436, 437, 438, 439, 582, 583<br />
VII. -296, 297, 298, 299, 325, 327,<br />
522/523<br />
Kocijancic, <strong>Boris</strong><br />
VII. 486<br />
Kokanovic, Slobodan<br />
I. 67, 69<br />
Kokolj, Мiroslav<br />
I. 48<br />
Kolarac -----Мilosavljevic,<br />
Ilija<br />
v. 70<br />
Kolesa, Viktor<br />
I. 15<br />
Kolisevski, Lazar<br />
VI. 251, 252<br />
VII. 416<br />
Kolumbo, Josip<br />
I. 86<br />
Konsek, Anton<br />
I. 169<br />
Konte, Vilibald<br />
I. n223, 224<br />
Корас, Josip<br />
I. n46, 51<br />
KoPrivica, Danilo<br />
III. 347<br />
Koren, vid. Perenic, Janez Jaka<br />
I. (266)<br />
Korosec, Anton<br />
I. 37, n162, 227, 230, 236, 265<br />
II. 400<br />
IП. 18, 297, 299, 314, 321<br />
Korpar, Rezka<br />
I. 67, 69<br />
Kos. Milko<br />
пl. 13<br />
IV. 94<br />
Kosanovic, Sava<br />
II. n413, 420<br />
III. 139<br />
Koseski. VP.~e]<br />
Т. n207, 209, 213, 215 ·<br />
III. 399<br />
Kosic. м.<br />
I. 12<br />
Kn~mf'lc. Ciril<br />
ПТ. 220<br />
Kostic. Uro!! ·<br />
m. 413<br />
Kosoljev<br />
VI. 473<br />
Ivan (Jovan)<br />
Kovac, Stane<br />
ЦI. 218, n298<br />
IV. n72, 464<br />
Kovacic, Fedor Pesjak<br />
I. n224, 225<br />
Kovacic, Oskar Muha<br />
I. n223, 224, 225 -~
282 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
REGISTAR IМENA 283<br />
Kozak, Ferdo<br />
I. 1, n2, 3, 200<br />
п. 400<br />
. III. 300, 301, 305<br />
IV. 427<br />
Kozak, Juii<br />
I. 1<br />
п. 77, 400<br />
!П.<br />
n301<br />
IV. 427.<br />
Kozak, Vlado<br />
!П. 111<br />
Kozarev<br />
v. 484<br />
Kozlov<br />
VI. 474, 475<br />
Кraigher, Bojan (Војаn Кrajger)<br />
I. n79<br />
Кraigher, <strong>Boris</strong> (Вoris Кrajger)<br />
п. 163, 238, 384, 392<br />
IП. 20, 218<br />
v. 535<br />
VI. 435, 439<br />
VII. 7, 281, 296, 486, 515, 516,<br />
n520<br />
Кraigher,<br />
Sergej (Sergej Кrajger)<br />
IV. n193/194<br />
v. 535, 539.<br />
VI. 321, 331, 338, 340, 436<br />
VII. 288<br />
Кralj, Franjo<br />
I. n268<br />
Кrall, Joze<br />
IП. 111, 154, 168, 173, 198, 204,<br />
231, 272<br />
Кramar Karel (Кarel Кramad)<br />
I. n162<br />
Кramer, Albert<br />
П. n355<br />
III. 18, 320<br />
Кranjc, Milan<br />
п. 175<br />
Кranjec,<br />
Misko<br />
VII. n244<br />
Kras, Josip<br />
I. 252<br />
Кrasovec, Stane Mojzes<br />
I. 65, n79, 80<br />
IП. 111<br />
Kreacic, Otmar<br />
VII. 513<br />
Кreft, Bratko<br />
I. 2, 65, n194, 195, 196, 248<br />
Krek, Janez<br />
I. n159, 160, 161, 162 ·<br />
Кrek,<br />
Мiha<br />
II. n82, 84, 286, 356, 460<br />
III. 18, 229<br />
IV. 50, 110, 285, 483<br />
Кremen5ek, Slavko<br />
I. 41<br />
III. 298<br />
Кrener, Franc<br />
III. 25<br />
Кresal, France<br />
I. 45<br />
Кrillis,<br />
I. 127<br />
Кristan,<br />
I. n160<br />
Кristan,<br />
de (de Кrilis)<br />
Anton<br />
EtЬin<br />
II.-n78<br />
Кristof Vodnik, vid. Kardelj, Edvard<br />
II. (367, 391, 444)<br />
Кrivic, Vladimir Justin<br />
II. 423<br />
III. n436<br />
VII. 486<br />
KriZanic, Pjer<br />
I. 249<br />
Кriznar,<br />
Ivan<br />
III. 26, 150<br />
КrleZ:a, Miroslav<br />
I. 194, 250<br />
Кrmelj, Maks<br />
П!. 218<br />
V. n539<br />
Кrnjevic,<br />
П. n25<br />
Кronovsek,<br />
I. 28<br />
Juraj<br />
Ivan<br />
Кrstulovic, Vicko<br />
П!. 417<br />
VI. 476<br />
Krzisnik, Anton<br />
п. 338, 504<br />
ПI. n348<br />
Kuhar, Alojzij<br />
II. n82, 84, 286, 356, 360<br />
III. 190, 191, 192, 193, 217<br />
Kuhar, Lovro ·<br />
I. 15, 18<br />
Kula<br />
I. 73<br />
Kuljakov, Evgenij<br />
ПI. 56<br />
Kulovec, Fran<br />
III. n321<br />
Kumar, Stane<br />
I. 55<br />
Kumbatovic, Filip<br />
rn .. 13, 220<br />
1<br />
1<br />
Kurir, Lovro<br />
I. 67, 69<br />
Kurski<br />
VI. 473<br />
Kveder, Duiian ТотаZ<br />
п. 409<br />
IП. 380<br />
V. n487<br />
Lace, Ivan<br />
VI. 357<br />
LakuS, Filip<br />
IV. 264, 414<br />
Lammasch, Нeinrich (Нajnrih Lamas)<br />
I. n162<br />
Lampret, Joze<br />
П. n319<br />
IП. 114, 164<br />
Lapidus, I.<br />
VI. 376<br />
Lassalle, Ferdinand (Ferdinand<br />
Lasal)<br />
IV. 332<br />
VII. 163<br />
Laval, Pierre (Pjer Laval)<br />
I. n132, 133<br />
Lazarevic, Dragica<br />
I. 240, 248, 259<br />
Leben, Stanko<br />
I. 1, 2, n3<br />
ПI. 301<br />
Lehmann, Herbert Н. (Нerbert Н.<br />
Leman)<br />
III. 224<br />
Lekic, Danilo<br />
IV. 127<br />
Lencek, Ignacij<br />
III. 190<br />
Lenjin, Vladimir Iljic (Uljanov)<br />
I. 50, 93, 104, 117, 194, 195, 196,<br />
241, 242, 244, 246, 248, 252, 254<br />
256, 257, 258 '<br />
II. 110, 156, 438<br />
III. 184, 185, 223, 269, 367, 372,<br />
394, 395, 396, 397, 414<br />
IV. 80 ·<br />
v. 176, 179, 180, 182, 184, 185,<br />
190, 203, 220, 287, 288, 372, 410,<br />
485, 535, 536, 563, 605, 607, 615,<br />
616<br />
VI. 42. 95. 180, 181. 213, 214,<br />
324, 354, 372, 463, 465, 473, 474,<br />
475, 509, 510, 511, 517, 518, 5~6.<br />
579<br />
VII. 47, 59, 70, 117, 118, 174, 192,<br />
222, 226, 227, 247, 248, 249, 313,<br />
. 334, 357, 358, 364, 365, 367, 577,<br />
592<br />
Leontjev, Lav Abramovic<br />
VI. n375, 473, 474<br />
Leopold II<br />
I. 181<br />
Leskosek, Franc Luka<br />
II. 52, 122, 177, 352, 357, 384, 402,<br />
405, 418, 421, 424, 518<br />
III. 92, .168, 189, 218, n343<br />
IV. 7, 94, 476, 478<br />
VI. 36, 85<br />
VII. 416, 461, 486, 487, 498, 518<br />
Leuc, vid. Kardelj, Edvard<br />
I. (224, 225) .<br />
Levec, Fran<br />
I. 1<br />
Levstik, Fran<br />
I. 2, n205, 208, 209, 210, 211, 213,<br />
214, 215<br />
II. 80, 156, 244, 364<br />
IП. 14, 303, 399<br />
IV. 174<br />
Levstik, Ј oze<br />
IП. 380<br />
V. n539<br />
Liho, <strong>Boris</strong><br />
IП. 230<br />
Liho, Georgij<br />
III. 56<br />
Lisenko, Тrofim Denisovic<br />
V. n618<br />
Ljapin<br />
VI. 474<br />
Ljotic, Dimitrije<br />
I. 227<br />
Logar, Cene<br />
III. 111<br />
Logar, Тine<br />
III. 301<br />
Lojze, vid. Lesko§ek, Franc<br />
II. (252)<br />
Loncar, Dragotin<br />
III. 308, 309<br />
Louis Philipe I (Luj Filip)<br />
I. 167<br />
Lubej; Franjo (France)<br />
II. 158, 405, 421, 424<br />
III. 20, 218, n300, 34;i, 429<br />
Ludendorff, Erich Friedrich Wilhelm<br />
(Erih Fridrih Vilhelm Ludendorf)<br />
I. n146, 147<br />
Luka, vid. Lesko§ek, Franc<br />
п. (518)
284 BORIS К.IDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
REGISTAR IМENA 285<br />
Lukic, Kostadin<br />
IV. 235<br />
Lu5ic, Leo<br />
. 1. 71<br />
· Lu5tek, Miroslav<br />
. 11. 246<br />
Luter, Karel<br />
1. 77, 95, n223, 225, 226<br />
v. 484<br />
м.<br />
1. 225<br />
Maclean, Fitzroy (Ficroj Maklin)<br />
111. 138<br />
Маёеk, lvan<br />
1. 13, 37, n77, 80<br />
11. 122, 177, 186, 293, 295, 362,<br />
373, 377, 378, 379, 421<br />
111. 38, 218<br />
VII. 294<br />
Маёеk Presern, Cilka<br />
IV. n199<br />
Маёеk Tone,- vid. Tanc, Anton<br />
Маёеk, Vladimir Vlatko<br />
1. 227, 230<br />
111. 160, 161, n308<br />
Maёkic, Vera<br />
11. 10<br />
Maglajlic, Sefket<br />
v. 65<br />
Magnani, Valdo (Valdo Manjani)<br />
VII. 356, 362<br />
Magovac, Bozidar<br />
111. 160<br />
Mahniё, Anton<br />
1. 210<br />
III. 166, 210<br />
Majar, Matija Zilski<br />
1. n176<br />
Majcen, Francek<br />
11. 484, n485<br />
Majcen, lvo<br />
11. 213<br />
Majcen, Stane<br />
11. в<br />
Maksimovic, Bozidar<br />
1. 227<br />
Maksimovic, Desanka<br />
I. 249<br />
11. 10<br />
Malec, vid. Luter, Karel<br />
1. (225, 226)<br />
Malnaric, Joze Кrizevski<br />
11. 260<br />
Mandic, Antej<br />
111. 384<br />
MandZic, Pa5aga<br />
v. 65<br />
VI. 98<br />
Mannesmann, Reinchard<br />
(Rajnhard Manesman)<br />
VI. 577<br />
ivrarganovic, Раја<br />
1. 86 .<br />
Maric, lvo Eisner (Ajzner)<br />
1. n266<br />
Marinko, Мiha<br />
1. 44<br />
11. 8, 13, 36, 52<br />
111. 218<br />
IV. 215<br />
v. 276, 535<br />
VI. n38, 98, 216, 244; 435, 439,<br />
442, 576, 579<br />
VII. 327Ј 416Ј 474Ј 486Ј 498, 518Ј<br />
525<br />
MarinovicJ Zarko<br />
I. n260, 261<br />
Markovic, Moma<br />
VI. 244<br />
VII. 416, 513<br />
Markovic, Sima<br />
1. n245/246J 246Ј 247<br />
MarkovicJ Svetozar<br />
1. 106<br />
Marn, Janez<br />
111. n74J 345<br />
Marschall, George Catlett<br />
(DzordZ Kejtlit Marsal)<br />
v. 219 .<br />
VI. 529/530<br />
VII. 248, 291Ј 355Ј 360<br />
MartinJ Pierre Ёmile (Pjer Emil<br />
Marten)<br />
v. 613<br />
VI. 196<br />
Maru5ic, Drago<br />
111. 88, 98, 139, 140Ј\ 313, 314,<br />
318<br />
Maru5ic Uzelac, Marija<br />
1. 267<br />
Marx, Karl (Кarl Marks)<br />
1. 60, 63, 104, 117, 194Ј 195, 196,<br />
240, 241, 242, 243, 244, 246, 252,<br />
255, 257Ј 258<br />
11. 156<br />
111. 107, 397, 398<br />
IV. 80, 524, 534, 539, 540<br />
v. 122, 176, 184, 189, 204, 205,<br />
287, 410, 556, 557, 558, 589, 604,<br />
. 605, 606, 607, 615, 632<br />
VI. 33, 108, 123, 128, 133, 137,<br />
r<br />
!<br />
138Ј 159, 169, 181, 210Ј 240Ј 246Ј<br />
260, 262, 266Ј 272Ј 273, 275, 276,<br />
286Ј 287, 288, 289, 290, 291Ј 295,<br />
296, 307, 308Ј 309, 311, 321, 324,<br />
331, 353, 354, 358, 359, 361, 363,<br />
364, 365, 366, 367, 368, 371, 374,<br />
375, 377, 395, 396, 397, 398, 403,<br />
419, 420, 428, 433, 462, 464, 473,<br />
474, 475, 483, 508, 516, 517, 518,<br />
519Ј 520Ј 527Ј 530Ј 579Ј 602<br />
Vll. 30Ј 41Ј 47Ј 59Ј 67Ј 69Ј 112Ј<br />
136Ј . 141Ј 150, 151Ј 153Ј 154Ј 155Ј<br />
162Ј 163Ј 169Ј 170Ј 171Ј 172Ј 173Ј<br />
177Ј 178Ј 194Ј 203, 211Ј 213Ј 218,<br />
238Ј 249Ј 271Ј 272Ј 292Ј 357Ј 258,<br />
364Ј 372Ј 438Ј 463Ј 478Ј 502Ј 539Ј<br />
544Ј 545Ј 552Ј 558Ј 581Ј 594, 602Ј<br />
656Ј 657<br />
MaslaricJ Bozidar<br />
11. 37<br />
VI. 476<br />
Matic, Du5an<br />
1. 249<br />
MatijaJ vid. Маёеk, lvan<br />
11. (373)<br />
MatkovicJ Marijan<br />
1. 250<br />
MaurerJ Vili<br />
1. 67<br />
McDowellJ Robert (Robert Makdauel)<br />
111. 224<br />
Medan, Savo<br />
v. 100<br />
Meden, Viktor<br />
11. 354<br />
Megu5ar, Milan Borut<br />
11. 300<br />
Mehring, Franz (Franc Mering)<br />
1. 249<br />
Mejak, Мitja<br />
VI. 506<br />
Melik, Vasilij<br />
п. 78<br />
Merhar, Viljem<br />
VI. 256<br />
MessanaJ Ettore (Etore Mesana)<br />
11. 109<br />
Metternich, Clemens Wenzel<br />
Lothar (Кlemens<br />
Vencel Lotar<br />
Meternih)<br />
1. 174, 176<br />
111. n397<br />
Meyer, Cord Henry (Кord<br />
Majer)<br />
11. 84<br />
Henri<br />
Miaja, Joze Menart {Ноzе Menart<br />
Мiaha)<br />
1. n150<br />
Miёurin, lvan Vladimirovic<br />
v. 618<br />
Micunovic, Veljko<br />
VI. 476<br />
Мiha, v. Brecelj, Marijan<br />
11. (488)<br />
Mihailovic, Dragoljub DraZa<br />
11. 51, 68, 70, 75, 84, 85, 97, 106,<br />
114, 130, 147, 174, 175, 215, 216,<br />
222, 229, 248, 249,. 250, 280, 285<br />
292, 310, 318, 319, 332, 334, 335:<br />
341, 342, 345, 351, 352, 356, 357,<br />
358, 359, 393, 413, 414 420 421<br />
431, 445, 458, 462, 478° 481° 487'<br />
504 ' • '<br />
111. 72. 139, 212 213, 216, 224Ј<br />
225Ј 228Ј 273Ј 2ВОЈ 283Ј 285Ј 286,<br />
309Ј 314Ј 317Ј 318Ј 319 324 326<br />
327Ј 337Ј 346 Ј Ј Ј<br />
IV. 49, 84,; 110, 126, 212, 282<br />
285, 482 . Ј<br />
Miheliё, France<br />
111. 220 .<br />
Mihevc, Edo<br />
11. 177<br />
Mijatovic, Cvijetin Мајо<br />
VII. 513<br />
MikuZJ Metod<br />
П. 273, 274, n275J 276Ј 277Ј 319Ј<br />
331, 465, 466<br />
III. 53, 114, 115, 136, 152Ј 154,<br />
164, 190, 254, 308, 413<br />
IV. 7, 53Ј 54<br />
MileticJ Petko<br />
1. n251, 255<br />
Мilic, Dragutin<br />
1. 248<br />
МilojkoJ vid. Ј ovanovic, BlaZo<br />
1. (n69)<br />
Milojkovic, Zivota<br />
1. 244<br />
Milosevic, Sima<br />
I. 249<br />
Milutinovic, lvan<br />
111. 185, 458<br />
Minatti, lvan<br />
VI. 506<br />
Minic, Milka<br />
VI. 476<br />
Minic, Milos<br />
1. 249<br />
Mironov<br />
11. 438
286 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
REGISTAR IМENA 287<br />
Misic, Janko<br />
I. 86<br />
Mitrovic, Бorde<br />
· I. n74, 267, 268<br />
· Мitrovic, Мitra<br />
. VII. 374, 513<br />
Mitrovic, Stefan<br />
I. 67, n69, 95<br />
v. 484<br />
Mocnik, Cveto<br />
П.140<br />
Modic, Lev<br />
VI. n428, 433<br />
Mojzes, vid. Кra5ovec, Stane<br />
I. (n79, 80)<br />
Molotov (Skrjabin), Vjaceslav<br />
Mihajlovic<br />
п. 327<br />
III. 148, 414<br />
IV. 270<br />
V. n47, 48<br />
Monnet, Jean (Zan Mone)<br />
VII. 356<br />
Moore, Peter (Peter Mur)<br />
IП. 89, 230, 257<br />
Morre, Karl (Кarl More)<br />
VI. 505<br />
Moskric, Joze<br />
I. 54<br />
п. 380<br />
Mugosa, DиSan<br />
VII. 513<br />
Muha, vid. Kovacic, Oskar<br />
Ј. (n223, 224, 225)<br />
Muk, Adolf<br />
v. 482<br />
Munda, Matija<br />
IV. n118<br />
Mussolini, Benito (Вenito<br />
Musolini)<br />
I. 237<br />
п. 15, 16, 74, 130, 172, 189, 195,<br />
196, 198, 234, 278, 364, 490, 492<br />
IП. 311<br />
IV. 47<br />
Nabernik, Ivan<br />
IП. 301<br />
Nagode, Crtomir<br />
п. 51, 85, 100, 265<br />
IП. n309<br />
Nahlik, Maks<br />
п. 140<br />
Napoleon Bonaparta<br />
I. 9, 10, 127<br />
Natlacen, Marko<br />
п. 8, 15, n23, 32/33, 33, 82, 85,<br />
100, 129, 214, 238, 304, 355, 356,<br />
401<br />
IП. 297, 311, 321, 325<br />
IV. 47 Ј 50, 187<br />
Nazor, Vladimir<br />
IП. 125<br />
Nedeljkovic, DиSan<br />
VI. 357<br />
Nedeljkovic, Slobodan<br />
I. 261<br />
Nedic, Milan<br />
П. n75, 84, 189, 190, 214, 335<br />
ПI. 216, 228, 273, 285, 286<br />
Nedog, Alenka<br />
I. 13, 17, 37, 221<br />
п. 108, 109, 110, 158, 161, 304<br />
Nedog, Joze<br />
IП. 295, 297, 304, 379<br />
Negrin, Juan (Huan Negrin)<br />
I. 150<br />
Nehru, Pandit Jawaharliil (Pandit<br />
Dzavaharlal Nehrи)<br />
VII. n361<br />
Nemec, Ivan<br />
п. 140<br />
IП. 307, n308<br />
Neoricic, Milijan<br />
VII. 513<br />
Neskovic, Blagoje<br />
IV. n145, 210, 264, 414<br />
v. 511<br />
VI. 98, 244, 246, 252<br />
VII. 416<br />
Nesovic, Slobodan<br />
п. 337<br />
IV. 269<br />
Neumann, Friedrich (Fridrih<br />
Nojman)<br />
п. 84<br />
Nikolajevic, <strong>Boris</strong> Bogomilov<br />
IП. 56<br />
Nikolic, Zora Gajic<br />
I. 31, 267<br />
Noga5ek, Joza<br />
IV. 7<br />
Nojfeld, Alfred<br />
I. 248<br />
Norbert, Кlemen<br />
п. 416<br />
Notranjec, vid. Mocnik, Cveto<br />
п. 144<br />
Novak, Ante<br />
п. 140<br />
Novak, Fran<br />
I. 248<br />
IП. n313<br />
:N ovak, Karel<br />
П. 175, n222, 223, 248, 280, 293,<br />
351, 462, 487, 504<br />
III. 273, 283, 284, 317, 318, 319,<br />
326, 346, 347<br />
Novak, Mirko Fric<br />
П. n233<br />
NиSkin, vid. Skerl, France<br />
п. (443, 444) .<br />
ОЫаk, Alfonz<br />
I. 54, 58<br />
Ocepek, Angelca<br />
ПI. 218, 380<br />
VII. n285<br />
Ocepek, Lojze<br />
I. 67, 69, n78<br />
Ocvirk, Anton<br />
I. 155<br />
Oddi, Silvio (Silvio Odi)<br />
VII. n521<br />
Odic, Slavko<br />
п. 58<br />
Olgica, vid. Мitrovic, Бorde<br />
I. (n74, 267)<br />
Oreski, Мiјо<br />
I. 86, 106<br />
Oskar, vid. Hudomalj, Karel<br />
I. (67, n68, 73, 76, 81, 82)<br />
Osterc, Slavko<br />
IП. 297<br />
Ostrovitjanov, Konstantin Vasiljevic<br />
VI. n375, 473, 474, 475, 518<br />
Owen, Robert (Robert Oven)<br />
VII. 111<br />
Ozim, Rudolf<br />
п. 207<br />
Ozbolt, тоnе<br />
п. 359<br />
Pacelli, Eugenio (Eugenijo Paceli),<br />
vid. Pije XII<br />
п. (189)<br />
Palackf, Frantisek (Frantisek Palacki)<br />
I. n196<br />
Palavestra, Jovo<br />
. I. 248<br />
Palcic, Stanko<br />
IП. 26<br />
Pantic, м.<br />
I. 248<br />
. Papic, Radovan<br />
VII. 513<br />
Parovic, Blagoje<br />
v. 482<br />
Pa5ic, Najdan<br />
VII. n364<br />
Patrahaljcev, Nikolaj<br />
IП. 56, 89, 98, 257<br />
Pavelic, Ante<br />
I. n237 '<br />
п. 67, 189, 190, 214, 335, 345, 354<br />
ПI. 275<br />
Pavkovic, Aleksandar<br />
v. 100<br />
Pavlicek, Joze<br />
п, 502<br />
Pavlin, Mile<br />
IП. 151<br />
Pavlov, Todor<br />
I. 249<br />
Pavsic, Stefan<br />
п. 177, 282<br />
Pavsic, Vladimir, vid. Bor, Matej<br />
п. (140)<br />
ш .. (15)<br />
Pecar, Franc<br />
VII. n242, 243, 245, 246<br />
Percec, Gustav<br />
I. n237<br />
Perenic, Janez Jaka<br />
I. 220, n226<br />
Perera, Lazo<br />
I. 71<br />
Perovic, Punisa<br />
VII. 513<br />
Perovsek, Franc<br />
п. 140<br />
Persuh, Ivo<br />
п. 24<br />
Perиnicic, Mile<br />
IV. 264, 269, 414<br />
Pervanje, Edvin<br />
п. 337<br />
Pesjak, vid. Kovacic, Fedor<br />
I. (n224, 225)<br />
Pestotnik, Pavel<br />
П. n487<br />
Petain, Herni-Philippe (Anri Filip<br />
Peten)<br />
I. 138<br />
П. n189. 190<br />
Petar П Karadordevic<br />
п. 130, 285, 342, 509, 510<br />
т. в, 139, 384<br />
IV. n1~6, 136<br />
Petelin, Stanko<br />
IП. 73, 413<br />
Petranovic, Branko<br />
ПI. 384
1<br />
Ј<br />
288 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
REGISTAR IМENA 289<br />
IV. 11, 34, 108, 113, 122, 137, 463<br />
VI. 227<br />
Petrov<br />
· VI. 475<br />
Petrovic, · Du5an Sane<br />
. VII. 513<br />
Petrovic, Nikola<br />
IV. n504, 505<br />
.VI. 476<br />
VII. 243<br />
Petrovic, Ratko<br />
IV. 238<br />
Petrovic, Veljko Hajduk-Veljko<br />
I. 104<br />
Pevec, Ivan, vid. Tom8ic, Tone<br />
п. (109)<br />
Pijade, Mosa<br />
I. 240<br />
IП. 20, 441<br />
IV. n166, 210, ~38, 264, 270, 414<br />
v. 591<br />
VI. 98, 252<br />
VП. 416, 442, 556, 560<br />
Pije XI<br />
ПI. 302<br />
Pije ХП<br />
п. 189<br />
Pirjevec, Du5an Ahac<br />
п. 140<br />
IV. 172, 175<br />
Pirkmajer, Milko<br />
п. 33<br />
Pirnat, Nikolaj Niko<br />
IП. 15<br />
Pitt, William (Viljem Pit)<br />
I. n127<br />
Pjatakov, Georgije Lalin<br />
V. n215<br />
Pkevac (necitko u izvorniku)<br />
I. 225<br />
Plehanov, Georgij Valentinovic<br />
I. 249<br />
VII. n367<br />
Pleterski, Janko<br />
IП. 83<br />
IV. 30<br />
Plibersek, Franc<br />
I. n51<br />
Plotnikov, Viktor<br />
IП. 296, 297<br />
Poincare, Raymond (Rejmon Poenkare)<br />
I. n130<br />
Polic, Radko<br />
п. 140<br />
IП. 111<br />
Polic, Zoran<br />
п. 53, 284, 300, 424, 468<br />
IП. 119, 218, n300, 303<br />
IV. 45<br />
VII. 486, 487, 493; 495, 497<br />
Polovic, Marko<br />
V. 249<br />
PoPivoda, :krsto<br />
VII. 513<br />
Popit, France Jokl Petrov<br />
п. 140, 409<br />
IП. n436<br />
VII. 286, 287<br />
Popovic, Jovan<br />
I. 248, 249<br />
Popovic, Коса<br />
I. 249<br />
ПI. n458<br />
Popovic, Milentije<br />
VI. 40, n59, 84, 475, 476<br />
VII. 366, 369<br />
Popovic, Мilos<br />
v. 40<br />
Popovi~,<br />
Petar Aga<br />
I. 86<br />
V. n486<br />
Popovic, Vojislav<br />
I. 249<br />
PostruZnik, О.<br />
I. 248<br />
Potemkin, Grigorij Aleksandrovic<br />
VII. 118, 439<br />
Potrc, Ivan<br />
. IП.111<br />
Potrc, Joze<br />
VI. 238, n321, 326, 327, 357, 433,<br />
435<br />
VII. 289, 290, 486<br />
Pozgaj, Zvonimir<br />
I. 249<br />
Praprotnik, Avgust<br />
П. n355<br />
PreobraZenski, .Jevgenij Aleksejevic<br />
VI. 346, 546<br />
Prepeluh, Albln<br />
I. n6; 7, 8, 9, 10, 11, 12, 160,<br />
161, 163, 164<br />
п. 78<br />
Presburger, Ј.<br />
VII. 349<br />
Preseren, France<br />
I. 183, 200, n205, 208, 209, 210,<br />
215<br />
п. 8, 9, 80, 156, 157, 244, 257,.<br />
258, 364<br />
IП. 14, 79, 116, 303, 397, 399,<br />
400, 401<br />
IV. 10, 174, 175<br />
VII. 389<br />
PreZelj, Srecko<br />
I. 13, 37<br />
Priblcevic, Stojan<br />
ПI. 225<br />
Prica; Ognjen<br />
· I. 249<br />
Prica, Srda Bistri<br />
I. n267<br />
Prijatelj, Ivan<br />
I. n155, 167, 168, 170, 179, 181,<br />
182, 184, 188, 189, 190, 191, 193,<br />
193, 194, 196,. 197, 200, 201, 202,<br />
203, 204<br />
Primorac, Rudolf<br />
IV. 210<br />
Prion, Joze (Josip) Brodar<br />
I. 21, n222<br />
Prodanovic, ЈаВа<br />
I, 249<br />
IV. 264<br />
Proudhon, Pierre Joseph (Pjer<br />
· Zozef Prudon)<br />
I. n240/241<br />
Prunk, Janko<br />
I. 5, б, 127<br />
п. 284<br />
IП. 211, 297, 302<br />
Pucar, f>uro Stari<br />
IV. 414<br />
v. 65<br />
VI. 98, 100, 244<br />
VII. 416<br />
Pucelj, Ivan<br />
I. 28, 29, 83, 90 -<br />
п. 15, 33, 82, 129, 248<br />
IП, n307, 325<br />
Puric, Bozidar<br />
п. 216, 285, n286<br />
ПI. 139<br />
Pustisek, Drago Salvo<br />
П. n471<br />
Pu5kin, Aleksandar Sergejevic<br />
ПI. n398<br />
Р. Vukovic, vid. Colakovic, Rodoljub<br />
I. (250, n254)<br />
Quisling, Widkun Abraham<br />
(Vidkun Abraham Kvisling)<br />
п. n171, 189, 190<br />
19 <strong>Boris</strong> Кidrll!, 1<br />
Racin, Kosta<br />
I. 248 .<br />
Racic, Punisa<br />
I. 13<br />
Radau5, Vanja<br />
I. 248<br />
Radic, Anton<br />
I, 91<br />
Radic, Pavle<br />
I. 13<br />
Radic, Stjepan<br />
I. 6, n13, 91<br />
IП. 160, 308<br />
Radosavljevic, Dobrivoje ВоЫ<br />
VI. 183, n193, 476<br />
VII. 317, 318, 513<br />
Radulovic, Jovan<br />
I. 248<br />
Rainer, Friedrich (Fridrih Rajner)<br />
II. 182, n186, 187, 401, 417<br />
Rajcevic, Voja<br />
I. 100<br />
Rankovic, Aleksandar Marko<br />
I. 251<br />
ПI. n185, 458<br />
IV. 264, 414<br />
VI. 40, 115<br />
VII. 84, 26~ 310, 311, 416, 513<br />
Ranzinger, Tone Francek<br />
I. n68, 69, 73, 76, 77, 78, 79, 80,<br />
81, 95<br />
v. 484<br />
Rausch, Josef (Jozef Rau5)<br />
п. 463<br />
Ravbar, Franc<br />
п. 409<br />
Ravljen, Davorin<br />
п. 74<br />
Rechberg, Johan Bernhard (Johan<br />
Bernhard Rehberg)<br />
I. n212<br />
Regent, Ivan<br />
П. 37, n182<br />
v. 548<br />
VI. 37<br />
VII. 282, 294, 486<br />
Regnier (Renjije)<br />
I. 132<br />
Remec<br />
I. 48<br />
Renner. Karl (Кarl Rener)<br />
I. n164<br />
Ribar, Ivan<br />
II. 282, 320, n321, 453, 456<br />
III. 9, 16, 17, 20, 417<br />
IV. 264, 414
290 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941. ·<br />
1<br />
REGISTAR IМENA 291<br />
Ribar, Ivo Lola<br />
I. 249<br />
п. 158<br />
v. 51, 485<br />
:Ribbentrop, Joachim von (Joahim<br />
fon RiЬentrop)<br />
ПI. 148<br />
RiЬic, Alojz<br />
VII. n459, 468<br />
RiЬicic, Josip<br />
п. 37<br />
IV. 7<br />
Rilekc<br />
I. 226<br />
Ristic, Marko<br />
I. 249, 250<br />
Rittig, Svetozar (Svetozar Ritig)<br />
IП. 114, 164<br />
Roberts, Walter (Valter Roberts)<br />
III. 225<br />
Robotti, Mario (Мarijo Roboti)<br />
п. 187<br />
Rocque, Fran~ois · de la (Fransoa<br />
de la Rok)<br />
I. n138<br />
Rojc, Miha<br />
ПI. 111<br />
Rojc Rudi, Piskur<br />
I. 37 _<br />
Roosevelt, Franklin Delano<br />
(Franklin Delano Rиzvelt)<br />
I. 198<br />
п. 72, 180, 293, 358, 366<br />
ПI. 333, 403<br />
VII. 248<br />
Rosdolsky, Roman (Roman Rosdolski)<br />
I. 178<br />
Rosener, Erwin (Ervin' Rezener)<br />
п. 187<br />
IП. 26<br />
IV. 483<br />
Rozman, Franc<br />
п. 409<br />
III. 185, 186, 254, 257, 258, 259,<br />
260, 272, 291, 458<br />
Rozman, Gregorij<br />
П. 8, 273, 274, n355<br />
IП. 115, 117, 155, 190<br />
IV. 43, 44, 53, 54, 55, 116, 285,<br />
457, 483<br />
Rudi, vid. Colakovic, Rodoljub<br />
I. (266)<br />
Rudolf, Branko<br />
VI. n428, 433, 434<br />
Rudolf, Janko<br />
VI. n485<br />
VII. 476, 483, 484, 486<br />
Rueff, Jacques (Zak Rief)<br />
V. n48<br />
Rupena, Mara<br />
п. 436 .<br />
Rupnik, Leon<br />
П. ri23, 319, 335, 341, 507, 514<br />
III. 24, 25, 103, 154, 273, 285,<br />
286, 427<br />
IV. 30, 285, 457, 483<br />
Rus, Josip (Joze)<br />
п. 18, 47, 143, 273, 282, 283, 284,<br />
360, 390, 402, 405, 421, 424<br />
III. 17, 88, 218, n300, 305, 343<br />
IV. 45, 264, 414<br />
VI. 216<br />
s.<br />
I. 8<br />
Sabolek, Ivan Jakob<br />
I. n67, 69, 72, 73, 76, 80, 81, 95,<br />
267 .<br />
Saje, Francek<br />
II. 24, 75, 97, 175, 248, 249, 280<br />
III. 74, 116<br />
Salaj, Бuro<br />
П. 37<br />
VI. 227, 244, n247, 313, 323, 391<br />
Salvo, vid. Pustisek, Drago Salvo<br />
п. (471)<br />
Sa-V.<br />
I. 222<br />
Savo<br />
п. 140<br />
Schneider (Snajder)<br />
I. 135<br />
Schudel, О. (0. Sudel)<br />
I. 224<br />
Schиhmcher, Erich (Erih Sumher)<br />
III. 150<br />
Schuman, Robert (Rober Suman)<br />
VII. n356<br />
Sedej, Ivan<br />
I. 58<br />
Segal, L.<br />
VI. n517<br />
Semic, Stane Daki<br />
ПI. n185, 458<br />
Semic. vid. Markovic, Sima<br />
I. (247)<br />
Sernec, Boza<br />
IП. 314<br />
Sernec, DиSan<br />
п. 338<br />
III. 20; 95, 154, n313, 314, 318,<br />
384<br />
Sernec, Tatjana<br />
IП. 314<br />
Sever, France<br />
I. 54<br />
Shawcross, Sir · Hartley William<br />
(Ser Hertli Viliam Soukros)<br />
VII. n349, 351, 352, 353<br />
Siemens, Friedrich (Fridrih Simens)<br />
VI. 196<br />
Sijenski, Radulev<br />
п. 37<br />
Sikorski, Wladislav (Vladislav Sikorski)<br />
п. 461<br />
Simic, D.<br />
I. 248<br />
Simic, Stanoje<br />
VI. 476<br />
Simic, Vladimir<br />
VII. n452<br />
Simoniti, Rado<br />
IП. 13<br />
Simonovic, Milorad<br />
I. 5<br />
п. 10<br />
ПI. 7, 295<br />
IV. 12<br />
VI. 39<br />
VII. 251<br />
Simovic, DиSan<br />
П. n25, 351, 413<br />
ПI. 308<br />
IV. 126<br />
Sitnjinin<br />
VI. 475<br />
Skerlic, Jovan<br />
I. 106<br />
Slatkovski<br />
I. 180<br />
Sljepov<br />
VI. 475<br />
Sluga, Joze Lenart<br />
IП. 79<br />
Smersu, Rudolf<br />
п. 24<br />
Smodlaka<br />
п. 129<br />
Smole, Jonko<br />
VII. 486, 487<br />
Smolej, Viktor<br />
п. 77<br />
!П. 254<br />
Snoj, Franc<br />
П. n83, 84<br />
ПI. 191, 192, 193<br />
Soca, vid. ToШSic, Мira (Svetina)<br />
п. (468, 469) '<br />
Sommer, vid. Cizinski, Josip<br />
I. (267)<br />
Sorokin<br />
VI. 473<br />
Spaho, Mehmed<br />
· I. 227, 230, n236<br />
Sperans, vid. Kardelj, Edvard<br />
п. (78)<br />
IП. (400)<br />
Spiru, Nako<br />
v. 65<br />
Sremec, Zlatan<br />
IV. 414<br />
Srzentic, Mirko<br />
I. 85<br />
Staljin, Josip Visarionovic (Dzugasvili)<br />
I. 93, 104, 109, 117, 119, 196,<br />
241, 242, 244, 245, 246, 247, 248,<br />
251, 252, 256, 257, 258<br />
п. 13, 14, 15, 16, 23, 72, 76, 90,<br />
91, 109, 110, 111, 112, 124, 156,<br />
180, 212, 225, 227, 261, 267, 268,<br />
275, 287, 288, 358, 366, 438, 444,<br />
459, 460, 497<br />
IП. 56. 57, 149, 156, 184, 186,<br />
223, 269, 270, 328, 333, 354, 367,<br />
372, 394, 395, 396, 397, 403, 409,<br />
411, 414, 440<br />
rv. а, ао, 130, 323, 371, 436<br />
V. 10, 47, 146, 176, 179, 180, 181,<br />
188, 190, 197, 202, 203, 213, 217,<br />
220, 221, 222, 223, 228, 410, 485,<br />
605, 607<br />
VI. 131, 136, 137, 176, 324, 346,<br />
362, 372, 373, 395, 473, 474, 517,<br />
519, 524, 526, 594, 602<br />
VII. 175, 221, 223, 242, 250, 270,<br />
271, 272, 367, 396, 544, 545, 657<br />
Stamatovic, Milos<br />
IV. 520, 554, 563<br />
V. 414<br />
VI. 256, 312<br />
Stambolic, Petar<br />
v. 43<br />
VI. -98, 473<br />
VII. 416, 513<br />
Stamenkovic, Dragi<br />
VI. 252<br />
Stankovic, Mih. в.<br />
I. 248
_ј<br />
г-------------·- -.<br />
292 BuRIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941 •.<br />
REGISTAR IМENA 293<br />
Stankovic, SiniSa<br />
III. 417<br />
IV. 264, 414<br />
VII. п374, 376<br />
Stanovnik, Ale.§<br />
III. 211, 299<br />
Staпovnik,. Ivan<br />
III. п299<br />
IV. 161, 162<br />
Stante, Peter Skala<br />
I. 13, 37<br />
III. 79, 257<br />
Stare, Mica<br />
II. 8<br />
Stare, Milos<br />
II. 24<br />
Starovic, ОЬrеп<br />
v. 65<br />
Stavisky, Serge Alexandre Sacha<br />
(Serz Aleksandr Sa!ia Staviski)<br />
I. п138<br />
Stefaпcic<br />
1. 224<br />
Stermecki, Maks<br />
1. 14. 40<br />
Sternisa, Marjan Priblпa<br />
II. 248, п24,!Ј, 332, 487<br />
III. 326, 347<br />
StojadiцoviC, Milan<br />
1. 227, 228, 229, 231, 232, 234, 254,<br />
261<br />
II. 56, п88<br />
IV. 230, 231<br />
Stanojevic, Аса<br />
1. 227<br />
Stojic, к. L<br />
1. 248<br />
Stojnic, Velimir<br />
VII. 513<br />
Stokic, Petar<br />
tr. n255<br />
Stritar, Josip<br />
IV. n482<br />
Strugar, Petar, vid. Leskosek,<br />
Franc<br />
II. (178)<br />
Struve, Petar<br />
1. п241<br />
Stuart, William (Viljem Stjuart)<br />
п. 337<br />
Suпaric, lvo<br />
v. 65<br />
Suvorov. Aleksandar Vasiljevi~<br />
IП. 184<br />
Svetek, France Нinavscina<br />
11. 488<br />
111. n310<br />
Svetina, Мira<br />
II. 163<br />
Sarac, Zaim<br />
VI. 416.<br />
Saranovic, Мilovan<br />
II. 316, 409, 465<br />
Segrt, Vlado<br />
IV. 414<br />
Sentjurc,- Lidija Joza<br />
I. 67<br />
II. 158, п484, 485<br />
IV. 142<br />
v. 511, 514<br />
vi. 38, 39<br />
VII. 486, 513<br />
Sercer, Ljubo<br />
II. 76, 188, 232, 258, 275, п359<br />
III. 74<br />
Se.Sko, Joze<br />
II. 300<br />
Silih, Niko<br />
п: 140<br />
Skerbec, Matija<br />
II. п401<br />
Skerl, France<br />
II. п319<br />
II. 15, 24, 51, 75, 265, 298, п443,<br />
463<br />
III. 111, 305, 320<br />
Skerlj, Franc<br />
II. п319<br />
Slander, Slavko<br />
1. 21<br />
II. 76, п109, 258, 359<br />
III. 79<br />
Sпajder, Zlatko<br />
I. 86<br />
Makso<br />
Sпuderl,<br />
II. 32, 44, 47, 55, 68, 69, 71, 72,<br />
92, 117, 121, 135, 166, 240, 275,<br />
290, 297, 298, 343<br />
111. 12, 13, 30, 32, 33, 34, 36, 38,<br />
39, 40, 45, 49, 153, 218, 320, 324,<br />
401, 424, 441<br />
IV. 426<br />
VII. 281, 297<br />
Solar, Jakob<br />
II. п85, 318<br />
III. 211, 321, 322, 323<br />
IV. 48<br />
Stampar, Andrija<br />
VII. 374, п390<br />
Stefek, vid. Cvijic, Stjepan<br />
1. (94)<br />
1<br />
1<br />
'ј<br />
Stih, Bojan<br />
IV. 172, 175<br />
Strbac, Cedomir<br />
v. 553<br />
VI. 227<br />
Sturm, Fran<br />
III. п296<br />
SuЬ
294 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, .1933-1941. ·<br />
REGISTAR IМENA 295<br />
Тuma, Henrik<br />
I. n160, 163, 164<br />
П. 78, n78<br />
Тurnher, Edmund<br />
.. IП. 218<br />
Тursic, Ivan<br />
. ПI. 185<br />
Tyrs, vid. Rus, Ј oze<br />
п. (360)<br />
Тyrs, Miroslav (Мiroslav Тirs)<br />
IП. n295<br />
Ude, Lojze<br />
I. 1, 2, n3<br />
п. 8<br />
IП. 33<br />
Umberto, П,<br />
п. 74<br />
Urh, vid. Polic, Zoran<br />
п. (468)<br />
Ursic, Andrej<br />
IП. n324<br />
u. v.<br />
ш. 92<br />
princ od Pijemonta<br />
Valentincic, Stane<br />
ПI. 379<br />
Varga, Eugen, Jevgenij Samojlovic<br />
VI. n373<br />
Vasic, Miroljub<br />
I. 77, 82, 95, 108<br />
Vasic, Velimir<br />
VI. 60<br />
Vasiljevic, Dobrivoje Istok<br />
п. 416<br />
Vavpetic, Lado<br />
IП. 33, 218, 308, n309<br />
IV. 96, 156, 478<br />
Velicki, Predrag<br />
VI. 357 .<br />
Vera, vid. Kocbek, Edvard<br />
II. (360)<br />
Vernet, Miha<br />
I. 206<br />
Vertovec, Matija<br />
I. n206<br />
Veselinov, Jovan Zarko<br />
VI. 244, n250/251, 456, 458, 474<br />
VII. 308, 416<br />
Veseljko, vid. Konte, Vilibald<br />
I. (n223, 224)<br />
Vidmar, Josip<br />
I. 1, n2/3<br />
п. 8, 18, 273, 331, 343, 421, 424,<br />
459, 479, 507<br />
IП. 9, 12, 14, 16, 18, 88, 95, 98,<br />
136, 211, 218, 256, 257, 296, 297,<br />
300, 301, 305, 417, 424 .<br />
IV. 7, 45, 109, 414, 427<br />
VI. 216, 433, 439, 442, 444, 576<br />
VII. 282, 297, 325 .<br />
Vidmar, Milan ·<br />
VII. 374, n389<br />
Vidmar, Stane<br />
п. 400<br />
IП. n296 .<br />
Vilfan, Joza<br />
IП. 32<br />
Vilfan, Marija<br />
I. 32.<br />
IП. 111, 113, 154<br />
v. Iljin, vid. Lenjin, Vladimir Iljic<br />
I. (194, 195, 196)<br />
Vinterhalter, Vilko<br />
I. 248<br />
Vipotnik, Albln<br />
VII. n459<br />
Vipotnik, Janez<br />
IV. 29<br />
VII. 486<br />
Vittorio Emanuele IП<br />
П. n74, 400<br />
Vivoda, Marjan<br />
VI. n103<br />
Vizjak, Мilko<br />
IV. 483<br />
Vlah, (Vlah)<br />
I. 29<br />
Vlahov, Dimitar<br />
п. 37<br />
1V. 264<br />
Ylahovic, Veljko<br />
IП. 194<br />
v. 100<br />
VI. 252<br />
Vlasta, vid. ToтSic, Мira (Svetina)<br />
п. (485, 489)<br />
\"latkovic, Nemanja<br />
v. 65<br />
Vode, Angela<br />
п. 265<br />
Vodnik, Кristof, vid. Kardelj, Edvard<br />
п. t356)<br />
VodиSek-Staric, Jerca<br />
1V. 12, 26, 172, 175, 424, 471<br />
Vodusk<br />
1. 20<br />
Vogric, Rudi<br />
П1. 90<br />
Vojkovic, Тото<br />
IV. 238<br />
Vosnar Vidmar, Pavle<br />
П. 248, n249, 487<br />
IП. 326<br />
Vosnjak, Josip<br />
I. n213<br />
Vosnjak, Mitja<br />
п. 158<br />
Vovk, Anton<br />
IV. 43<br />
VII. 523<br />
Vreg, France<br />
VI1. n243, 244<br />
v"rhovec, Alojz. Lojze<br />
IП. n300<br />
v·rhovec, Slavko<br />
п. 177<br />
Vrhunec, Vinko<br />
П. n355<br />
Vuco, Aleksandar<br />
I. 249<br />
Vujacic, Marko<br />
ПI. 9, 16, 17<br />
IV. 264<br />
Vujasinovic Deticek, Tatjana<br />
ПI. 7<br />
Vujasinovic, Todor<br />
П1. 18<br />
v. 100<br />
VI. 476<br />
Vujicic, Milorad<br />
1V. 238<br />
Vujkovic, Svetozar<br />
п. 283<br />
Vujovic, Vojislav<br />
V. n485.<br />
Vukicevic, Velja<br />
1. 37<br />
Vukmanovic, Svetozar Tempo<br />
VI. 98, 244, 252, 357, 476, 484<br />
VI1. 200, 328, 374, n380, 381, 390,<br />
416, 566<br />
Vukosavljevic, Sreten<br />
IП. 139<br />
Weber, Franz, vid. Slander, Slavko<br />
п. (109)<br />
Wendel, Henri de (Anri de Vendel)<br />
I. n138<br />
Wilhelm П von Hohenzollern (Vil:..<br />
helm П fon Hoencolern)<br />
П1. n394 .<br />
Williamson, Raymond S. (Rejmond<br />
S. Viliamson)<br />
IV. 17<br />
Wolf, Michael (Мihael Volf)<br />
1. n85/86<br />
Wuchinich, George (DzordZ Vucinic)<br />
IП. 98<br />
Wurzbach, Norbert von (Norbert<br />
fon IТurcbah)<br />
ПI. n318<br />
Zadravec, France<br />
I. 55<br />
Zajc, Marjan<br />
П. n487<br />
Zambrovski<br />
v. 225, 226, 227 .<br />
Zangrandi, Ruggero (Rш!ero<br />
Cangrandi)<br />
п. 278<br />
Zastavnikovic, Мilan<br />
I. 15<br />
Zecevic, Vladimir Vlada<br />
П. n320<br />
IП. 9, 16, 18, 164<br />
IV. 264, 414<br />
v. 65<br />
VI. 98, 476<br />
Zekovic, Veljko<br />
VI1. n381, 513<br />
Zemljak, Jozko Joze<br />
п. 158<br />
III. 20, 111, 218, n299<br />
Zidan&ek, Milos<br />
III. 53<br />
Ziherl, Ana<br />
v. 482<br />
Ziherl, <strong>Boris</strong><br />
1. 65<br />
п. 184, 298, 321<br />
1!1. 301, n305, 441<br />
V. 482<br />
VI. 357, 366<br />
VI1. 513<br />
Zinovjev, Grigorije J'efsejevic<br />
V. n485<br />
Zogovic, Radovan<br />
1. 248, 249<br />
VI. 439<br />
Zois, Ziga baron Edelstein<br />
(EdelStajn)<br />
I. 183<br />
Zorko, Alojz Toncek<br />
п. 353
296 BORIS КiDRIC, SAВRAJ.'U. DELA, I, 1933-1941.<br />
BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941. 297 .<br />
Zupan, Vitomil<br />
IV. 175<br />
Zupancic, Josip<br />
п. 207<br />
Zwitter, Franc (Franc Cviter)<br />
IП. 13, 441<br />
Zabkar, Lojze<br />
IП. 154<br />
Zanko, Мilos<br />
VII. 513<br />
Zarkovic, Slobodan<br />
I. n267<br />
Zeljeznov, Du5an<br />
п. 23<br />
Zerjav, Gregor<br />
I. n160, 163<br />
Zezelj, Branko _<br />
VII. 374<br />
Zigic, Rade<br />
VI, n430<br />
Zigon, Alojzij<br />
IV. n464, 469<br />
Zigon, Joze (Joka)<br />
I. n200, 201, 202, 203, 204<br />
Zivadinovic, Vane Bor<br />
I. 248<br />
ZivkoviC, Du5an<br />
IV. 11<br />
Zivkovic, Ljubomir<br />
I. 244<br />
Zivkovic, Petar<br />
I. 40, n228<br />
!П. 320<br />
Zivojinovic, Svetislav<br />
VII. 374<br />
· Znidariё, Tone Stefan<br />
1 •. 95<br />
IП. 260<br />
Znidarsic, porodica<br />
п. 213<br />
Zorga, Jakob<br />
I. 14, n77<br />
Zovoronkov<br />
IV. 7<br />
Zujovic, Мilan<br />
VI. 60<br />
Zujovic, Sreten Crni<br />
п. 320<br />
IП. n184, 458<br />
IV. 264, 267, 436<br />
v. 180, 196, 197, 198, 200, 211, 212,<br />
213, 214, 216, 217, 218, 247, 339,<br />
357, 439, .531, 538, 589, 590, 631<br />
VI. 373<br />
Zukov, Georgij Konstantinoviё<br />
П. n211<br />
Zupancic, Oton<br />
I. 1, 2, 3<br />
п. 489<br />
IП. n296<br />
IV. 7, 109, 174, 363, 367<br />
VI. 326<br />
Administracija<br />
v. 30, 108, 420, 459, 524, 581, 615<br />
VI. 314, 339<br />
VII. 322, 391<br />
- (Vid. i Birokratija, SluZbenici)<br />
Administrativne mere<br />
VI. 78-79, 91, 95, 174, 187,<br />
213, 232, 249, 262, 278, 283-284,<br />
315, 327, 331, 333-334, 337, 340,<br />
345, 387, 389, 392, 405-406, 410-<br />
411, 417-418, 480, 487-488, 524,<br />
532, 540, 542, 552, 555, 569-570,<br />
576, 602<br />
VII. 12, 20, 43-46, 60, 64, 71-72,<br />
86, 97, 105, 125-126, 138, 157-<br />
158, 201, 205, 207, 210, 225, 307,<br />
338, 343, 346, 398, 411, 417, 468,<br />
545, 551, 554, 564, 566, 609<br />
Administrativni socijalizam<br />
IV. 555<br />
VI. 128, 130, 134-135, 137, 142-<br />
143, 146, 160-161; 180, 213, 354,<br />
358, 362, 364-365, 373-374, 380<br />
-381, 387, 395-396, 401, 423, 452,<br />
496, 509, 513, 544<br />
VII. 11-12, 33, 50, 51, 68, 76, 126,<br />
197, 209-210, 255, 267-268, 284,<br />
329, 334, 339, 365-366, 405, 407,<br />
457-458, 460, 467<br />
Administrativno-operativni<br />
rukovodilac (AOR) ·<br />
IV. 249-250, 257, 261, 302, 382,<br />
486, 488-489, 538, 546, 556<br />
' V. 20, 29-30, 57-58, 61, 92-94,<br />
96-97, 117, 125-126, 128, 196,<br />
306-307, 338, 379, 382-385, 387,<br />
408, 415-417, 420-421, 426, 456,<br />
460, 462, 495, 507, 509, 566-567,<br />
573, 584, 624<br />
VI. 106, 112, 142, 163, 209-210,<br />
377, 381, . 408, 412, 414<br />
VII. 225, 231, 234<br />
!PREDМETNI REGISTAR<br />
Advokatska komora za Sloveniju<br />
III. 325<br />
Agitacija i propaganda<br />
I. 18, 22, 28, 33, 35, 76, 240-259<br />
п. 37, 38, 116, 136, 138, 191, 198,<br />
385, 396, 404, 432-434, 445, 466,<br />
470, 477, -489, 500<br />
III. 27, 66, 83, 352<br />
IV. 34-42, 349, 472, 503<br />
v. 274, 428-429, 481, 500, 547-<br />
548<br />
VI. 7-8, 19-21, 62, 90, 98-99,<br />
325, 357, 478, 584<br />
VII. 243, 245, 328-329, 337, 354,<br />
357, 362, 473, 484, 513, 515, 519<br />
-520, 524, 654<br />
Agrarna reforma<br />
I. 6-12<br />
п. 92, 149, 311, 369<br />
IV. 29, 119, 135-136, 171-172,<br />
189-190<br />
v. 191-192, 197, 475<br />
VI. 466<br />
- odbori agrarnih interesenata<br />
IV. 136, 172<br />
Akademija likovnih umetnosti: u<br />
Zagrebu<br />
I. 249<br />
Akademija za likovnu umetnost и<br />
LjuЬljani<br />
III. 13<br />
Akademija za pozorisnu umetnost<br />
u LjuЬljani<br />
ПI. 13<br />
Akademija za pozoriste, film i televiziju<br />
u LjuЬljani<br />
IП. 13<br />
Akademije nauka i umetnosti<br />
v. 618, 621-622<br />
VII. 377-379, 381, 383-384, 387,<br />
390, 538<br />
Akademska zalozba, LjuЬljana<br />
I. 155
298 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 299<br />
Akademski klub "Stra2:a"<br />
п. 100, 248, 360<br />
Alkademslro drustvo d·ugoslQvenskih<br />
tehnicara u LjuЫjani<br />
I. 40<br />
Aktivizacija i mobilizacija narodnih<br />
masa<br />
III. 111, 170, 175, 177, 200, 203<br />
IV. 10-11, 14, 26-27, 32, 38, 57,<br />
59, 62-64, 70, 76, 82, 85, 95, 179,<br />
191, 207, 445<br />
v. 12, 15, 30, 56, 107, 167, 212,<br />
218, 223, 270, 480-481, 516; 562-<br />
564<br />
VI. 88, 100, 315, 448-450, 459,<br />
572<br />
VII. 86, 466-467<br />
Aktivizacija zena i omladine<br />
IП. 249, 266-268, 392<br />
Akumulacija<br />
IV. 241-247, 291-292, 295-297,<br />
303, 307, 310, 315;_316,' 318, 329<br />
-331, 337, 354, 359, 406-408, 485<br />
-486, 489, 491-493, 499, 501, 510-<br />
511, 529, 531, 533-539, 550-552,<br />
556, 558, 561-562<br />
v. 9-10, 15, 18-24, 27-29, 33,<br />
37-39, 41-42, 119, 126-128, 132,<br />
181, 189-190, 196, 201, 205, 213<br />
-215, 294, 373-377, 379-382,<br />
386, 396-398, 434, 456, 458-459,<br />
531, 589-590<br />
VI. 85, 118, 135, 145, 157, 161-.<br />
162, 169-170, 172, 267-268, 270,<br />
289, 364, 368, 377, 397-398, 400<br />
-402, 405, 408-411; 417, 470-<br />
471, 481-482, 494, 522-523, 539,<br />
545, 549, 553, 555-557, 559-560,<br />
562-564, 572-573, 585-588, 592<br />
-594, 598<br />
VII. 18-20, 24, 34, 36, 39-40, 42,<br />
138, 146, 152, 160-161, 163, 165,<br />
168-169, 185-186, 189-190, 203,<br />
212, 214, 237, 242, 273, 284, 288,<br />
290, 323, 331-333, 335, 370, 372,<br />
403, 415, 425-426, 440, '461, 487<br />
-493, 499-500, 503-504, 509-<br />
512, 524, 526, 531-532, 542, 602,<br />
612, 623<br />
- (Vid. i stopa akumulaoije<br />
fondova)<br />
- drustvena akumulacija<br />
VI. 408-411, 416-417, 523<br />
VII. 370<br />
- drzavna akumulacija<br />
IV. 329, 337, 407, 537<br />
v. 19, 190, 583<br />
VI. 172, 522-523<br />
- zadruZna akumulacija<br />
VI. 267-268, 284, 404-405, 410,<br />
417<br />
Albanija<br />
IV. 272, 281, 414-417, 493, 505<br />
v. 65, 255, 338, 593<br />
VI. 463, 472<br />
AJ.Zir<br />
п. 196<br />
Amerika, vid. Sjedinjene Drzave<br />
Amerike<br />
Amnestija<br />
ПI. 81, 103, 351, 385<br />
IV. 91-93, 98, 107, 112<br />
Amortizacija<br />
IV. 308-309, 311, 533-534<br />
VI. 564, 586<br />
VII. 160, 177, 183, 239, 353, 541,<br />
545-546, 596-597, 601-603, 623,<br />
649<br />
Anarhija<br />
VI. 133-134, 144, 356, 358, 360,<br />
380, 395, 405, 464, 527, 534, 577-<br />
579, 581<br />
VII. 40, 51, 58-59, 67, 126, 151,<br />
155, 223-224, 241, 267, 348, 402,<br />
433-434<br />
Antanta<br />
I. 156, 158, 163<br />
Antifasisticka skupstina narodnog<br />
oslobodtщja Srblje<br />
IП. 161<br />
Antifasisticki front zena {AFZ)<br />
п. 422, 435-437, 510<br />
IП. 198, 202, 267, 269<br />
- Jugoslavije {AFZJ)<br />
v. 573<br />
- Slovenije<br />
IV. 426, 459<br />
Antifasisticki italijansko-slovenacki<br />
savez<br />
IV. 424<br />
Antifa8isticko sobranje narodnog<br />
oslobodenja Makedonije<br />
ПI. 14, 358<br />
Antifasisticko vece narodnog oslobodenja<br />
Jugoslavije {А VNOJ)<br />
I. 69, 76, 78, 249, 254<br />
п. 214-21'7, 240, 282-285, 316,<br />
324, 334--344, 390, 391, 404, 405,<br />
419-422, 424, 425, 453, 456, 508,<br />
509<br />
ПI. 7-14, 16-18, 20, 35, 41, 140,<br />
160, 185, 308, 313, 348, 353, 383-<br />
385, 417, 423, 457, 459<br />
IV. 75, 104, 126, 166, 286<br />
- Drugo zasedanje А VNOJ-a<br />
п. 331-345, 508-512<br />
ПI. 8-12, 14, 16, 21-23, 27-29,<br />
32, 34--36, 43, 50, 51, 64, 80, 83,<br />
84, 124, 131, 132, 136, 159, 195,<br />
309, 314, 350-353, 383, 384, 403,<br />
428, 429, 449, 457<br />
IV. 286, 501<br />
VI. 175-176, 178-179, 181, 222<br />
- Izvrsni odbor AVNOJ-a<br />
п. 214, 282-284, 321, 390, 404,<br />
405, 419, 424<br />
IП. 17, 185<br />
- odluke AVNOJ-a<br />
ПI. 352, 384, 403<br />
- Predsednistvo А VNOJ -а<br />
. п. 331, 340, 342, 510<br />
III. 9, 12, 35, 136, 298, 300, 320,<br />
343, 385 .<br />
IV. 9, 12, 91, 97, 166<br />
- Prvo zasedanje AVNOJ-a<br />
II. 214-216, 240, 334, 389, 390,<br />
404, 412, 413, 419-422, 508<br />
IП. 344<br />
- slovenacka delegacija<br />
IП. 309, 310<br />
- Trece zasedanje AVNOJ-a<br />
IV. 105<br />
- (Vid. i Privremena narodna<br />
skupstina DF Ј)<br />
Argentina<br />
I. 237<br />
п. 67<br />
Armija<br />
- Cetvrta ЈА<br />
IП. 406, 413, 420<br />
IV. 10, 17<br />
....,. Druga, italijanska<br />
п. 76, 108<br />
- Osma, britanska<br />
п. 209, 477<br />
- Pedeset sedma СА<br />
IП. 88<br />
- Peta tenkovska СА<br />
ПI. 66<br />
- Prva tenkovska СА<br />
IП. 66<br />
- Prva tenkovska ЈА<br />
ПI. 422<br />
- Sedma, ameril!ka<br />
п. 477<br />
- Sesta СА<br />
ПI. 66<br />
- Sesta, nemal!ka<br />
II. 195<br />
- Тrideset osma СА<br />
III. 66<br />
- (Vid. i Grupa armija)<br />
Asortiman<br />
V. 95, 126, 163, 245, 258, 297, 312<br />
-313, 317-318, 331, 333, ·335, 507,<br />
524, 609, 627, 629-631<br />
VI. 17, 45, 134--136, 144--145, 149,<br />
158, 160, 166, 170, 172, 189, 191-<br />
192, 229-230, 356, 386, 396, 399<br />
-400, 495, 499-500, 526, 571, 601<br />
VII. 32, 39, 55-56, 61, 79, 201,<br />
256, 301, 344, 398, 447, 530<br />
Atlantska povelja<br />
п. 293, 294<br />
ПI. 8<br />
Australija<br />
IV. 270<br />
Austrija/Austro-Ugarska<br />
I. 9, 10, 11, 23, 65, 68, 153-160,<br />
164, 166, 167, 172, 176, 179-183,<br />
196, 203, 210, 211<br />
- (Vid. i Bachov apsolutizam)<br />
п. 401<br />
IП. 299<br />
IV. 178, 296<br />
V. 48, 50, 186, 256<br />
VII. 134<br />
- austrijski apsolutizam<br />
I. 174, 180, 183, 207, 208<br />
- burzoasko-demokratska revolucija<br />
I. 154, 163, 169, 180, 181, 182, 184,<br />
192, 209<br />
Austromarksizam<br />
I. 156, 158, 164<br />
II. 78<br />
Autonomne pokrajine<br />
VII. 451<br />
Auto-put Zagreb-Beograd<br />
IV. 491, 504<br />
VI. 152-155<br />
Bachov apsolutizam<br />
I. 155, 192, 211<br />
Balkan<br />
I. 151, 198-199<br />
IV. 277-282, 363, 416, 493<br />
- balkanski rat<br />
IV. 278<br />
Banke i Ьankarski sistem FNRJ<br />
IV. 181, 312-313, 331, 388, 508-<br />
510, 560<br />
v. 99, 153, 179, 193, 195, 247, 405
300 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 301<br />
VI. 145, 379, 401, 565<br />
VII. 43, 120, 167, 207, 227--228,<br />
230, 241, 269, 274, 358, 371, 404,<br />
. 443, 470, 487, 508--509, 529, 533,<br />
535, 542, 544, 555, 577--578, 592<br />
--594, 606, 625, 646--647, 657<br />
-- bankarski racun<br />
VII. 43, 470, 472, 493, 575<br />
- Dl"Zavna investiciona banka<br />
IV. 313, 509, 560<br />
v. 247<br />
-- Export-Import B~k<br />
VI. 392<br />
-- Medunarodna banka<br />
VII. 85, 345, 353<br />
-- Narodna banka Jugoslavije<br />
IV. 313, 509, 560 -<br />
v. 247<br />
VI. 379, 389, 470, 565<br />
VII. 125, 163, 167--168, 205, 207<br />
--208, 210, 219, 234, 269, 274, 319,<br />
534, 541, 555, 560~561, 568--569,<br />
591, 608, 648--649, 657<br />
Bataljon<br />
- belogardisticki Stajersld<br />
п. 175<br />
-- Cankarev (Gorenjski)<br />
п. 355, 394<br />
-- Cetvrti . . . CentraЗnog cetnickog<br />
odreda<br />
п. 249<br />
- Cetvrm, domobransld udami<br />
IП. 151<br />
-- Domobranski udarni<br />
ЈП. 150--153<br />
-- Drugi, stajerski<br />
п. 257, 395<br />
- Kamnisld<br />
п. 20, 257<br />
- Krimski<br />
п. 76, 257, 359<br />
-- Presemov<br />
п. 257<br />
-- Prvi . . . Centralnog cetnickog<br />
odreda<br />
п. 249<br />
-- Prvi, "Ljubo Sercer" ...<br />
Notranjskog odreda<br />
п. 232, 233<br />
-- Prvi ... МV АС<br />
п. 249<br />
-- Prvi proleterski, "Tone Tomsic"<br />
п. 108<br />
-- "Simon Gregorcic"<br />
п. 177<br />
- "Slavko Slander"<br />
п. 109<br />
- Stol"ZiCki<br />
п. 20, 257<br />
- Stajerski<br />
п. 257<br />
-- Stajerski, partizanski<br />
IП. 259.<br />
Becka revolucija<br />
I. 180, 193, 208<br />
Bela garda<br />
п. 23, 85, 99, 101, 103, 115, 116,<br />
121, 130, 131, 133, 135, 144, 145,<br />
147, 148, 153, _171, 174, 178, 181,<br />
189--193, 197--199, 205--208, 212,<br />
219, 222, 226, 228, 230, 231, 233,<br />
248, 25I--255, 259, 263, 265, 270,<br />
272, 276, 278, 280, 281, 286, 289,<br />
291, 295-297, 299, 306, 312, 318,<br />
319, 321, 327, 332, 355, 356, 360,<br />
369--372, 377, 379, 385, 388, 393,<br />
394, 396-407, 414, 415, 418, 432-:-<br />
434, 442, 445, 452, 453, 456, 457,<br />
460, 461, 463, 464, 471--474, 477,<br />
478, 482, 483, 487, 495, 498, 500,<br />
504<br />
· IП. 7, 24, 25, 76, 78, 79, 81--83,<br />
113, 129, 153, 166, 206, 209--212,<br />
214, 215, 217, 280, 283, 284, "315,<br />
321, 322, 336--339, 341, 346, 349,<br />
351, 352, 385, 407<br />
IV. 51, 212, 221<br />
Bela krajina<br />
I. 19; 28, 225<br />
п. 415, 419<br />
!П. 413<br />
Belgija<br />
I. 151<br />
v. 255<br />
VII. 134<br />
Belorusija<br />
IП. 147, 149, 453<br />
Bene5ka Slovenija<br />
п. 454, 461, 462<br />
"Biciklistika"<br />
1П. 235--237<br />
Bilten politicnega komisariata Slovenske<br />
paтtizanske vojske<br />
11. 193, 194, 382--384, 387--389,<br />
404, 409, 412, 437--439, 451--452<br />
Bilten Vтhovnog staba NOV i РО<br />
Jugoslavije<br />
1П. 282<br />
Birokratija<br />
v. 108, 420, 444, 447, 466, 468,<br />
566, 572, 575, 609, 615, 620<br />
VI. 32--33, 74, 108--109, 114, 116,.<br />
123--125, 127--128, 130--132, 136,<br />
138--139, 160, 175, 177--178~ 181,<br />
205, 208, 212, 221, 320, 322--324,<br />
330, 358, 362, 365--366, 368--369,<br />
376, 380, 382--383, 385--387, 396,<br />
419, 421, 431, 436, 441, 443--444,<br />
452, 483, 497, 409--510, 512--513,<br />
516, 522, 525, 569, 574--575, 581,<br />
594<br />
VII. 11, 14, 20, 30, 42--43, 47,<br />
62-63, 66, 70--71, 117, 175, 195,<br />
224--225, 228, 236, 239, 241-242,<br />
245, 247--248, 250, 252--253, 288,<br />
295, 306--307, 314, 320, 337--338,<br />
341, 344, 363, 382, 389,. 474, 524,<br />
548<br />
Birokratizam<br />
п. 149, 153, 346, 370<br />
ПI. 66, 67, 86, 96, 110, 180, 181,<br />
201, 231--237, 242, 444--446<br />
IV. 15, 36, 67, 69, 88, 157, 172,<br />
203--208,-314, 436<br />
v. 24, 61--62, 81-82, 84--85, 93,<br />
110, 143, 148, 167, 196, 211, 213,<br />
232, 273, 396, 399--400, 416--417,<br />
431, 434, 436, 446, 448, 458, 493,<br />
593, 598, 619, 623<br />
VI.- 73, 108--109, 113, 123, 132,<br />
143, 180--182, 205, 208, 212, 221,<br />
281, 319--322, 324, 327, 338, 340,<br />
353, 355, 374, 383, 400, 420, 424,<br />
426, 451, 484, 486, 497--499, 501--<br />
502, 508, 513, 524, 568, 574--575,<br />
578, 580--583<br />
VII. 11, 21, 24, 33, 41, 43--44, 47,<br />
49, 62--63, ·69--70, 72, 117--120,<br />
122, 155, 173, 188, 195, 200--201,<br />
204, 209, 221, 225; 230, 238, 243,<br />
247, 251--252, 265--267, 276, 294<br />
--295, 311, 319, 329, 332, 340--<br />
341, 347--349, 395, 404--405, 433,<br />
460--461, 468, 471, 474--475, 498,<br />
512, 514, 517, 528--529, 537, 543,<br />
547, 550--551, 555, 560--561, 591<br />
--592, 601, 657--658<br />
Birokratska kasta<br />
VI. 322--323, 367, 369, 374--375,<br />
377, 396, 438, 508, 516<br />
VII. 11, 47, 118--119, 137, 197,<br />
269--270, 340, 365--366, 401<br />
Birokratski centralizam<br />
IV. 22, 252, 298, 305--307, 319--<br />
320, 450, 547--549, 561<br />
v. 9, 11-13, 25, 94--96, 196, 211,<br />
389, 393, 400, 422, 432, 439, 443<br />
--447, 501, 549, 598, 608, 619--<br />
620, 623--624, 634<br />
VI. 32-33, 111, 144--145; 164,<br />
171, 221, 355, 380, 386, 438<br />
VII. 15<br />
Birokratski sistem · (Ьirokratizacija)<br />
VI. 476, 482, 496, 499, 502, 512,<br />
528, 544, 551, 565,' 580, 599<br />
VII .. 11, 25, 47, 49, 51, 85, 122,<br />
152, 154--155, 175, 193, 197, 245,<br />
266, 269, 289, 310, 323, 328--330,<br />
375--376, 378-379, 401, 526, 530,<br />
537, 579, 648<br />
-- (Vid. i Administrativni socijalizam)<br />
Bitka za Тrst<br />
ш. 4l3<br />
Bleiweisov konzervativizam<br />
I. 190, 191, 200, 201, 207, 208<br />
Bogoslovija u Gorici<br />
п. 444<br />
Bohinjski kot<br />
п. 394<br />
Boljsevik (Мoskva)<br />
I. 247<br />
Boljsevik (Novo mesto)<br />
I. 19, 24<br />
Boljsevizam<br />
I. 12, 15, 22, 23, 24, 27, 45, 52,<br />
96, 109, 119, 251 .<br />
Bonovi, vid. Snabdevanje<br />
В отЪа<br />
I. 244, 247<br />
п. 216<br />
V. 18, 36, 63, 69, 70, 80, 89, 101<br />
--102, 106, 130, 168, 171, 205, 249,<br />
260, 268, 347, 364, 608<br />
VI. 18, 40, 60, 102, 105, 114--115,<br />
146--147, 151--152, 155, 175, 182,<br />
195, 211--215, 315, 426, 488<br />
VII. 45, 48--49, 73, 80, 97--98,<br />
101--102, 109, 139, 142, 179, 199,<br />
205, 220, 243, 252, 254--255, 259,<br />
264--265, 360, 363, 579<br />
Bosna i Hercegovina<br />
I. 11, 71, 239<br />
ПI. 346, 422<br />
IV. 183, 269, 500, 503--504<br />
V. 65--66, 68--69, 152, 208--209,<br />
230, 295-296, 298--299, 350, 358,<br />
431, 476, 514, 548--549, 594<br />
VI. 12, 33--34, 67-68, 85, 126,<br />
350--352, 388--389, 425, 440, 595<br />
VII. 22--23, 189--190, 446<br />
Bratstvo i jedinstvo<br />
IП. 392, 407
302 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PRВDМВTNI REGISTAR 303<br />
IV. 9-10, 17, 24, 30--31, 39--40,<br />
79, 84, 108, 129, 151-152, 180,<br />
183, 199, 212, 279, 286--287, 300,<br />
. 320, 423, 450, 531, 541, 548<br />
v. 13, 74-75, 444<br />
\r!. 125--126, 152-153, 210, 221,<br />
425, 430, 588<br />
Brestlitovski mir<br />
I. 146, 147 .<br />
Brigada<br />
-- Cetvrta (Druga), "Ljubo Sercer"<br />
п. 188, 232, 258, 275, 381, 483<br />
ПI. 74<br />
-- Devetnaesta, "Srecko Kosovel"<br />
IП. 185<br />
-- Dniga (Cetvrta), "Matija<br />
Gubec"<br />
п. 188, 200, 226, 258, 483<br />
IП. 74<br />
-- Peta, "Siщon Gregorcic"<br />
п. 258,. 462<br />
IП. 73<br />
-- Petnaesta, "Belokranjska"<br />
ПI. 151<br />
-- Prva dalmatinska<br />
IП. 194<br />
-- Prva proleterska, "тоnе<br />
ToтSic"<br />
II. 108, 188, 258, 292, 482, 483<br />
IП. 185, 340<br />
-- Sedma, "France Presern"<br />
п. 471<br />
ПI. 79, 116<br />
-.,... Sesta, "Slavko Slander"<br />
п. 109, 258<br />
IП. 79<br />
-- Sesta . (Тrеса), "Ivan Gradnik"<br />
п. 258<br />
IП. 73<br />
-- Stajerska<br />
п. 395<br />
-- Treca (Peta), "Ivan Cankar"<br />
п. 188, 226, 258, 381, 483<br />
-- Тrinaesta proleterska, "Rade<br />
Koncar"<br />
п. 226<br />
Budnost<br />
IП. 202<br />
BudZet (ЬudZetski<br />
sistem)<br />
IV. 262, 301, 313, 398--406, 409,<br />
448, 508, 510-514, 546, 551, 554<br />
-559<br />
v. 14, 19, 28, 36-38, 119-120,<br />
127, 293--294, 374, 376--379, 459,<br />
461, 515<br />
\r!. 22, 28, 32, 40, 55, 113, 145,<br />
471, 481<br />
\r!I. 65, 125, 127, 274, 377, 382,<br />
439--440, 450, 527, 531, 563, 656<br />
-- budZet za 1947.<br />
IV. 405, 554<br />
v. 36, 40--41, 44, 149--150, 293<br />
-- budZet za 1948.<br />
v. 149--150, 152, 158, 167, 174,<br />
200, 293, 302--303<br />
-- budZet za 1949.<br />
v. 293, 305, 321<br />
\r!. 38<br />
-- budZet za 1950.<br />
\r!. 22, 30--32, 38, 40, 51--52, 56,<br />
60--61, 63, 65, 81<br />
-- budZet za 1951.<br />
\r!. 183, 192--193<br />
-- budZet za 1952.<br />
\r!I. 179, 263<br />
-- zakon о budZetu<br />
IV. 398--404, 405, -410, 507, 512--<br />
514, 554, 556, 558--559, 562 .<br />
v. 14, 20, 372<br />
\r!I. 52, 110, 128, 432, 439--440<br />
Bugarska<br />
1V. 187, 218, 277--283, 493<br />
v. 48, 255, 592<br />
\r!. 463, 472<br />
\r!I. 361, 583<br />
Bul'Zoazija<br />
I. 9, 10, 11, 13, 31, 36, 52, 56, 64,<br />
154, 193 .<br />
-- slovenacka<br />
I. 173, 174, 177, 178, 184, 191, 192,<br />
205, 215<br />
-- (Vid. i Kapitalizam, Кraljevina<br />
Jugoslavija)<br />
Burzoaska demokratija<br />
II. 90, 91, 139, 148<br />
Cankarjeva zalozba<br />
IП. 301<br />
Celica<br />
I. 13, 37<br />
Cene<br />
IV. 241-247, 302, 308--309, 407,<br />
449, 488, 492, 510--511, 526, 529<br />
--530, 532-542<br />
v. 18, 21--23, 30, 33, 41--42, 108<br />
112, 126--132, 134, 138--141, 196<br />
--197, 213, 215, 338, 369, 375, 396<br />
--397, 399, 440, 452, 460--461,<br />
471--473, 476--479, 508, 525-526,<br />
531, 583--586, 627<br />
VI. 28, 37, 94, 135, 168-172, 174,<br />
185, 187, 200--201, 203, 225, 229,<br />
232, 235-237, 272, 332, 384-387,<br />
392--395, 398--402, 412--413, 416<br />
--418, 451, 468-469, 477--481, 488<br />
--493, 532-533, 538--539; 545--<br />
546, 551, 553, 556-557, 559, 561-<br />
564, 568--572, 594, 601, 603<br />
VII. 12-13, 18, 20, 22, 24, 26-30,<br />
42--43, 46--47, 55--56, 75, 77--78,<br />
90-96, 99--100, 104-106, 168--<br />
169, 174-175, 180-181, 184, 186,<br />
196, 228, 230, 253, 259, 262--263,<br />
281, 284, 286--287, 293, 296, 299-<br />
303, 314-319, 324, 331, 333, 335,<br />
344, 352--353, 368--370, 387, 391,<br />
399--401, 403, 405, 407--411, 418,<br />
468, 471, 482--483, 489, 491--493,<br />
503--504, 506, 526, 565--567, 596,<br />
601, 614-616, 620--621, 268--629,<br />
632, 634-639<br />
-- cena kostanja<br />
IV. 309, 311, 534, 542--543<br />
V. 271, 308, 310, 518<br />
VI. 254, 468, 562 .<br />
-- dvojne cene<br />
v. 108--110, 128--129, 134, 138,<br />
477<br />
VI. 470<br />
-- ekonomske ~ene<br />
VI. 559--560, 562, 586, 599<br />
\r!I. 42, 55, 120, 137, 146--147,<br />
286--287, 301--302, 344, 429, 442,<br />
447, 466, 469, "487--490, 493, 503,<br />
526<br />
-- jedinstvene cene (vise i nize)<br />
IV. 242, 309--312, 525, 531--532,<br />
535, 537--539, 541<br />
V. 18--19, 22--24, 108--109, 130,<br />
134, 138, 150, 197, 215, 337--338,<br />
460, 472, 476, 525--526, 583, 585,<br />
627<br />
VI. 28--29, 37--39, 49, 59, 186,<br />
343, 399--400, 412, 416<br />
VII. 12, 26--27, 318, 400, 418<br />
-- klizajuce cene<br />
v. 627--628<br />
VI. 171, 230, 235, 245, 393, 418,<br />
461, 562<br />
-- komercijalna cena<br />
IV. 309<br />
v. 583--584, 586<br />
VI. 59<br />
-- makaze cena<br />
v. 41, 473<br />
VI. 225, 235, 342, 345, 417--418,<br />
478, 481, 488, 491, 541, 569<br />
VII. 30, 95, , 317, 358, 563, 635--<br />
636, 638--639<br />
-- maloprodajne cene .<br />
VI. 401, 413, 563<br />
VII. 91--92, 96, 430, 447, 636-<br />
-637<br />
-- monopolska cena<br />
VI. 172, 405, 412, 416--417, 558-<br />
--559, 562--563, 572--573, 586,<br />
594, 598<br />
VII. 282--283, 403, 425, 470<br />
-- planska cena<br />
IV. 245, 407, 510--511, 529<br />
VI. 169--171, 400--402, 412<br />
VII. 353<br />
-- sistem trecih cena<br />
v. 472--474, 476--481<br />
-- slobodne cene<br />
V. 474, 583<br />
VI. 28, 38, 313, 319, 332, 400, 405,<br />
412, 417, 461, 540--541, 551<br />
VII. 56, 316, 403<br />
-- struktura cene<br />
IV. 241--242, 308--309, 489, 530,<br />
532--537, 540<br />
V. 21, 196, 382<br />
-- vezane cene<br />
v. 130--131, 138, 140--141, 143,<br />
150, 160, 164, 205, 257--259, 318,<br />
328, 337--338, 524<br />
VI. 26, 38, 76, 186, 318, 331--332,<br />
347, 405, 470<br />
\r!I. 106<br />
Centralizam<br />
IV. 180<br />
V. 634<br />
\r!. 355, 380, 500--501<br />
\r!I. 15, 65, 67<br />
-- (Vid. i Birokratski centralizam,<br />
Privreda)<br />
Centralne sile<br />
i. 156, 158<br />
Cinkografija<br />
IП. 329, 331<br />
Cirenaika<br />
п. 279<br />
Crkva (katolicka)<br />
IV. 43, 54, 116--117, 124, 167, 215,<br />
222, 468<br />
VII. 209, 521--522<br />
-- (Vid. i Svestenstvo)<br />
Crna berza<br />
IV. 170, 471
1<br />
304 JIORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 305<br />
v. 446, 469<br />
- (Vid. i Spekзuia:ntstvo)<br />
Crna Gora<br />
I. 67, 69, 71, 72, 92, 95<br />
IV. 17В, 1ВЗ, 320, 500, 503<br />
v. 152, 209, 230, 253,. 260, 262,<br />
265--266, 296, 29В--299, 350, 352,<br />
476, 535<br />
VI. 12, 33--34,; 67--6В, В6, 425,<br />
555, 571, 595<br />
-- Crnogorci<br />
I. 6В, 69, 94, 105, 120<br />
-- crnogorsko pitanje<br />
III. 160<br />
Crna ruka<br />
III. 74<br />
Crvena armija<br />
II. ВЗ, 90, 114, 182, 195, 209, 210,<br />
212, 217, 221, 224--227, 27В, 2В7,<br />
2вв, 297, зов; 366,. 415, 437--439,<br />
452, 456, 4ВО, 492, 497, 506<br />
III. 56, 57, 66, 75, ВВ, 90, 102,<br />
117, 12В, 146, 148; 1В3, 1В4, 1В6--<br />
190, 223, 227, 22В, 230, 240, 257,<br />
270, 2В6, 293, 294, 317, 32В, 354,<br />
35В, 375, 376, 381, ЗВ2, 394, 395,<br />
409--411, 413--415, 41В, 440, 441,<br />
453, 457, 45В<br />
IV. 7--В, 12В, 130, 2ВО<br />
Crvena-pomoc Jugoslavije (СР)<br />
I. 14, 22, 23, 25, 30--33, 35, 220,<br />
221, 222<br />
Curzonova linija<br />
III. 150<br />
Cehoslovacka<br />
I. 27, 127, 149, 1ВО<br />
II. 141<br />
III. 66, ВВ, 102, 117; 296, 440<br />
IV. 217--21В, 296, 493<br />
v. 43, 100, 226, 255--256, 296,<br />
440, 475, 592<br />
VI. 9, 24, 4В, 79, 463, 530<br />
VII. 397<br />
- cehoslovaCka izbegliCka vlada<br />
III. 146<br />
-Cesi<br />
I. 162, 17·3, 179, 196, 203<br />
-- Slovaci<br />
I. 179, 194, 196, 203<br />
Ceta<br />
- BorovniSka<br />
i!. 257<br />
- Celjska<br />
ш. 257<br />
- "France iPi"eAern"<br />
и. 257<br />
- ,,Ilija Gregoric"<br />
II. 257<br />
- JelovSka<br />
П.257<br />
-- Jaseniska<br />
и. 257<br />
- Pohorska<br />
ш. 257<br />
- RadomeljSka<br />
!!.257<br />
- RaSiSka<br />
и. 257<br />
- Samotorska<br />
!1. 355<br />
- Savinjska<br />
и. 257<br />
- slovenska, ":Wan Ca.nkar"<br />
п. 257<br />
Cetnistvo<br />
I. 231<br />
II. 6В, 70, В4, 215, 292-296, 319,<br />
322, 335, 351, 352, 357, 35В, 394,<br />
401, 412--414, 416, 420, 421, 47В,<br />
4В2, 4В7<br />
III. 1193, 280, 324, 346, 349<br />
Dalmacija<br />
I. 10, 67, 69, 70, 90, 95, 176, 22·1,<br />
225, 235<br />
iii. 346<br />
- iDalmatinci<br />
I. 6В, 69<br />
Danas<br />
I. ~50<br />
Decembarski ustanak u Gorenjskoj<br />
1941. godine<br />
п. 394<br />
Decentralizacija<br />
v. 60В--609, 634<br />
•VI. :107, 113, 138-139, 143, 167,<br />
210, 221, 330, 355, 369, 373, 37В<br />
--380, ЗВ9, 432, 452, 54В--549, 577<br />
--57В<br />
VII. 65, 67, 14!1, 211, 21В, 354<br />
Dr'Zava,<br />
-- (Vid. i Ddavni aparat, Privтedni<br />
apara!l;, !Privredno Illlikovodenje)<br />
Deflacija<br />
VI. 601-602<br />
VII. 26, '2В, 30, 2В1, 293, 36В<br />
Dejanje<br />
III. 297-299<br />
Dekliska legija<br />
и. 24<br />
1<br />
1<br />
·1<br />
1<br />
Delavslk:a -enotnost<br />
п. 213, 246, 37В, 399, 402, 407,<br />
440, 447, 469, 495<br />
ПI. 29В, Э10, 311, 332<br />
IV. 44!1<br />
Delavska enotnost<br />
п. З7В, 495 .<br />
III. 257, 29В<br />
IV. 166<br />
Delavska 'J)Olitika<br />
I. 61, 62, 63, 65<br />
Delavska pтavica<br />
I. 4В<br />
.:ш. 29В<br />
Delavski obzoтnik<br />
I. 54<br />
Delavski oder<br />
I. 21<br />
Delavsko-kmeeka zveza<br />
п. 243<br />
III. 304<br />
Delegatski sistem<br />
VII. 217--219, 557<br />
Delo<br />
I. 55 225<br />
II; 7, 22, 34, 37, 39, 55, В2, 90,<br />
94, 99, 101, 105, 10В, 1113, 115,<br />
116, 122, •136, 142, 15В, 1В2, 1В4,<br />
193, 216, 273, 275, 367, 37В, 397<br />
VI. 504, 576<br />
Dema·gogija<br />
III. 306<br />
Demokratija, vid. Narodna demokratija,<br />
Socijalisticka demokratija<br />
Demok;ratska Federativna Jugoslavija<br />
(DFJ)<br />
III. В, 20, 21, 23, 28, 32, 33, 39,<br />
41, 43, 49--51; 56, 62, 64, 65, 69,<br />
В3, 91, 93, 94, 96, 100, 101, 104,<br />
110, 122, 125, 12В, 131--134, 160,<br />
194, 210, 351, 353, 35В, 359, 3ВО,<br />
3В1, 3В4, 395, 403, 405, 409 412<br />
413, 421, 422 . ' '<br />
IV. 9, 1В--19<br />
Demokratski centralizam<br />
IV. 205, 209<br />
VI. 144, 221, 452<br />
VII. 15<br />
Demokratsko krilo Sokola<br />
III. 295, 297, 300--302, 305, 313,<br />
331, 335, 342--344<br />
Demonstracije<br />
I. 19, 20, 29, 40, 41, 4В, В5, 13В,<br />
221, 231, 253<br />
III. ~2В, 34В<br />
Denacionalizacija<br />
III. 306<br />
IV. 25<br />
Denarni zavod Slovenije<br />
IV. 1ВО--1В1, 447<br />
Devize.<br />
v. 155, 216, 440, 610--611; 636<br />
VI. 9--10, 24, 52, 79, 147, 19В,<br />
200, 345, 37В--379, 390, 441--442,<br />
4В3, 542, 550--551<br />
VII. 140, 143, 145, 20В, 210, 262,<br />
2В6, 342, 34В, 3В8, 407, 446, 534-<br />
--535, 540--541, 554--555, 567-<br />
--569<br />
Dijalekticki materijalizam (dija:..<br />
lektika)<br />
IV. 14В, 194, 198, 334, 337, 521,<br />
52В, 552--553, 557, 559<br />
v. 176, 1В4, 192, 225, 443, 449,<br />
454, 5ВВ, 603--606, 616, 633<br />
VI. 51, 94, 157--159, 165, 169, 179,<br />
305, 397, 42В, 516<br />
VII. 6В, 70, 174, 203, 231, 236--<br />
237, 249, 367, 460, 473<br />
Diktatura proletarijata<br />
II. 145<br />
IV. 326, 521, 523, 527<br />
V. 4В7<br />
VI. 129, 156, 160, 177, 180, 322,<br />
366, 395, 397, 403, 405, 432, 462-<br />
--463, 510<br />
VII. 516, 55В, 600<br />
Dinar (valuta)<br />
IV. 31В, 393<br />
v. 3В, 149, 197, 308--309, 3В1,<br />
5В4--5В6<br />
VI. 29, 204, 53В, 557, 5В7<br />
VII. 27, 40, В7--90, 2В7, 555<br />
- devalvacija dinara<br />
VI. 602<br />
VII. 26, 2В, 287, 36В<br />
- dinar DFJ<br />
IV. 35, 447<br />
Direktor (preduzeca, direkcije)<br />
IV. 201, 249-250, 25В-260, 314,<br />
435, 4В7, 4В9, 500, 503, 516-519<br />
v. 25, 331, 399, 422, 50В, 51В, 529,<br />
532, 542-543, 54В, 561-564, 572,<br />
625-627, 631<br />
VI. 16, 20, 27, 76, 7В~ 122, 12В,<br />
13В-139, 143, 225, 235, 242, 335,<br />
340, 355, 449--450, 521--522<br />
VII. 11В, 1.42, 241--246, 251, 253,<br />
2В4, 315, 322, 473, 4ВО--4В1, 495,<br />
501--502, 512<br />
1<br />
20 <strong>Boris</strong> Кidric, I
306 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PRВDМETNI RВGISTAR 307<br />
Disciplina<br />
п. 103, 374, 384<br />
ПI. 171, 178, 231, 236, 239, 241,<br />
279<br />
Distribucija (distributivni plan)<br />
IV. 170, 290, 348<br />
v. 34, 61-62, 81, 134, 318, 330-<br />
-339, 368-369, 388-394, 396,<br />
398--400, 402, 405, 426, 429--436,<br />
460, 463--464, 467, 471, 515, 524,<br />
582-583, 588, 626, 629<br />
VI. 58-60, 230, 536, 548-549,<br />
557, 559, 579, 581, 587<br />
VII. 29, 39, 42, 125, 170, 210,<br />
252, 309, 313-314, 316, 329, 344,<br />
416, 425, 465, 566-567, 569<br />
- (Vid. i Raspo<strong>dela</strong>)<br />
Divizija<br />
- Cetrdeset cetvrta, nemacka<br />
grenadirska<br />
IП. 82<br />
- Cetrnaesta NOV i РОЈ<br />
п. 258, 319, 320, 482, 483<br />
IП. 73, 74, 79, 120<br />
- Druga (slovenacka) КNОЈ<br />
IП. 185<br />
- Dvanaesta NOV i РОЈ<br />
IП. 422<br />
- italijanska brza~ "Eugenio di<br />
Savoia"<br />
п. 215<br />
- italijanska pe5adijska, "Isonzo"<br />
п. 215<br />
- nemacka, Cetrdeset cetvrta<br />
grenadirska<br />
п. 503, 505<br />
- nemacka, Sedamdeset prva<br />
pesadijska<br />
п. 291, 495, 505<br />
- nemacka, Sto sezdeset druga,<br />
"Тurkestanska"<br />
п. 505<br />
IП. 82<br />
- Osamnaesta NOV i РОЈ<br />
т. 185<br />
- Petnaesta NOV i РОЈ<br />
п. 258, 482, 483<br />
IП. 73, 79, 151, 185, 254<br />
- Prva SS tenkovsko-grenadirska,<br />
"LeiЬstanda.rte ·Ado1:f HИler"<br />
IП. 82<br />
- Sedamdeset prva, nemacka,<br />
pesadijska<br />
IП. 82<br />
- Тrideseta NOV РОЈ.<br />
III. 185<br />
Doblt<br />
IV. 243, 249, 260, 301-303, 309,<br />
313-314, 403, 406, 449, 492, 533<br />
-544, 555<br />
v~ 18-19, 21-24, 27-29, 42, 125<br />
-127, 132, 213, 380, 386, 590<br />
VI. 37, 266, 398, 402, 468, 1 472,<br />
560, 563, 565, 572-573<br />
VII. 13, 441, 444, 447<br />
- CVid. d Profit)<br />
- dobit preduzeca<br />
IV. 260, 262, 312, 534, 536-540,<br />
558<br />
V. 260, 533, 536<br />
- ekstradoblt<br />
IV. 249, 312, 314, 406, 511, 539-<br />
-542, 545-547, 555<br />
v. 20, 24-25, 380<br />
VI. 172, 400<br />
VII. 444, 510, 530-531<br />
- planska doblt<br />
IV. 249, 301, 539-541, 544, 546<br />
v. 24, 380<br />
- prosecna stopa doblti<br />
IV. 310-316, 538-545<br />
v. 18, 21-22, 33<br />
VI. 400, 402, 560<br />
- trgovacka, trzisna doblt<br />
IV. 303, 499, 529<br />
v. 537, 627<br />
VI. 402, 469, 563<br />
Dobrovoljci aprila 1941. godine<br />
п. 7, 99, 304<br />
Dobrovoljna antikomunisticka milicija<br />
(МV АС)<br />
п. 175, 249, 289, 400<br />
п. 273, 326<br />
Dogmatizam<br />
VI. 326, 357, 582-583<br />
VII. 195, 298, 312, 368<br />
Dohodarina<br />
IV. 330, 406, 492, 512, 551<br />
v. 213, 373, 375, 379, 589-590<br />
Dolenjska<br />
I. 19, 28, 171<br />
II. 362, 363, 386, 403, 405, 415,<br />
5Q3-507, 514<br />
IП. 380<br />
Dolenjsko vojno podrucje<br />
IП. 151<br />
Dolomitska izjava, vid. Izjava о<br />
jedinstvu Osvobodilne fronte,<br />
Osvobodilna fronta<br />
Dom in svit<br />
п. 283<br />
IП. 299<br />
Domobranstvo<br />
- Nemacki stab za izgradnju<br />
domobranstva<br />
III. 26<br />
- Organizacioni stab slovenackog<br />
domobranstva<br />
III. 25, 150<br />
- primorsko<br />
п. 514<br />
- slovenacko<br />
III. 24-26, 65-67, 113, 115, 120,<br />
130, 142, 143, 150-153, 190-193,<br />
427, 454, 455, 457<br />
II. 23, 296, 513<br />
- ti f.aiktillta<br />
IП. 150-153<br />
Domovina<br />
IП. 301<br />
Dotacije (drzavne)<br />
VII. 22-23, 34, 52-53, 65, 138,<br />
238, 282, 382, 390, 420, 440, 445,<br />
527, 530, 656<br />
Drama u LjuЬljani<br />
IП. 13, 299<br />
Dravska banovina<br />
IП. 313, 314, 321<br />
Dravska divizijska oЬlast<br />
п. 7<br />
IП. 318<br />
Drugi front<br />
п. 430, 460, 461<br />
IП. 11, 381, 382<br />
Drugi svetski rat<br />
IП. 395<br />
IV. 278-279, 282, 284-285<br />
DrиStvena imovina (svojina)<br />
IV. 307<br />
v. 189<br />
VI. 133, 142, 168, 263, 270, 276,<br />
403--405, 414, 464, 466, 584<br />
VII. 1153, 156, й.7З, 176, 209, ~62-<br />
563, 571, 591<br />
- (Vid. i Dnavna svojina, Opstenarodna<br />
imovina; Socijalisticka<br />
imovina)<br />
DrиStveni plan za 1952. godinu<br />
VII. 124, 128-133, 135-140, 143,<br />
145-146, 160-161, 164, 179-181,<br />
183-184, 187-188, 190, 253, 255<br />
-256, 437, 446, 462, 466--467,<br />
490, 498-500, 503-504, 507, 512<br />
-513, 527, 532<br />
DrиStveni sektor<br />
VI 471<br />
VII. 368<br />
- (Vid. i Drzavni sektor, Socijalisticki<br />
sektor)<br />
DrиStvenoekonomski razvoj FNRJ .<br />
(sistem)<br />
IV. 182, 304, 326, 341, 346, 353,<br />
405, 415--416, 469, 497, 502, 509,<br />
522-528, 537, 553, 561<br />
v. 7-8, 15, 70,. 77, 104, 112, 160,<br />
175, 192-193, 195, 281-282, 353,<br />
37~, 388, 395, 403---404, 492, 501,<br />
557<br />
VI. 9, 40, 93-94, 117, 127, 134,<br />
156, 160, 172, 211, 252, 257, 270,<br />
353, 363-364, 389, ·397, 403, 472,<br />
515, 538, 599<br />
VH. 7-11, 14, 54, 56, 69, 143,<br />
145, 148, 150, 171, 173, 194, 221,<br />
329, 394<br />
- (Vid. i FNRJ, DrиStvo, Privreda)<br />
- ClruStvenoekonomska struktura<br />
FNRJ<br />
IV. 240-243, 254, 263, 293-297,<br />
329-..,.337, 348<br />
v. 8-10, 38, 64, 367-368, 388,<br />
422<br />
VI. 214-215, 361, 395, 400, 417,<br />
451, 463, 465, 499, 590-591<br />
VII. 395<br />
D.rтuStveno-politiOke<br />
organizacije<br />
IV. 14, 20, 143, 185, 426, 472, 500<br />
v. 161; 166, 193, 257, 273, 305,<br />
319, 377, 572<br />
VI. 100<br />
VII. 428, 482, 553<br />
- (Vid. i КР, NF, AFZ, Savez<br />
sindikata, NO ... )<br />
DrиStvenopoliticki razvoj FNRJ<br />
(sistem)<br />
IV. 169, 173-174, 289, 304, 326-<br />
-327, 341, 346, 365, 372, 405, 414,<br />
422, 469, 497, 509, 522-528.. 561<br />
v. 8, 15, 28, 70, 77, 87, 163-164,<br />
182, 200, 348, 353, 389-390, 395,<br />
403--404, 492, 501, 611<br />
VI. 9, 26, 93-94, 127, 175-177,<br />
181, 208, 221, 354, 364, 389, 446,<br />
448, 451, 486, 534<br />
VII. 173, 366<br />
(Vid. i FNRJ, DrиStvo,<br />
DrиStvenopoliticke organizacije,<br />
Politika, Socijalisticka izgradnja<br />
... )<br />
- druStvenopoliti~ka struktura<br />
iFN'R.J
Ј<br />
308 BORIS КIDRIC, 5AВRANA DELA, I, 193~1941 •.<br />
PREDМETNI REGISTAR 309<br />
IV. 14В, 161, 225-226, 326, 337,<br />
352-353, 399, 403, 406, 464, 552<br />
v. 388<br />
VI. 451, 465<br />
DrиStvo<br />
VI. 130, 158, 164, 354, 356, 360<br />
VII. 14, 17, 20, 61, 66, 69, 125-<br />
-126, 150, 154-155, 157-158,<br />
163, 171-172, 174, 182, 194, 205<br />
-206, 209, 213, 215-216, 218,<br />
222, 224-225, 230, 258, 267, 290,<br />
329, 347, 364, 368, 404, 408, 439,<br />
544, 578, 594-595, 603, 658<br />
- (Vid. i DrиStvenoekonomski,<br />
DrиStvenopoliticki razvoj FNRJ,<br />
Socijalisticka zajednica)<br />
- druStvena nadgradnja<br />
VII. 199, 214<br />
- druStveni odnosi<br />
v. 611<br />
VI. 180, 275, 282, 285, 2В7, 344,<br />
377, 507-510, 520, 522, 569, 5В4,<br />
VII. 11, 36, 49-50, 59-60, 66,<br />
68-69, 73, 76, во, 141, 152-153,<br />
156, 158, 172-173, 176, 191, 199,<br />
267, 405, 407, 458, 5ВО-5В1, 607<br />
- druStveni organi<br />
VII. 67, 155, 206, 239, 551, 591<br />
DrиStvo industrialcev in veletrgovcev<br />
IП. 296<br />
DrиStvo<br />
katolickih studenata<br />
.,Zarja"<br />
ПI. 297<br />
DrиStvo<br />
prijateljev Sovjetske<br />
Zveze · ·<br />
п. 127, 128, 243, 304<br />
IП. 295-297, 309<br />
DrиStvo slovenackih dobrovoljaca<br />
(na strani Antante) iz prvog<br />
svetskog rata<br />
IП. 320<br />
Drzava (drzavna vlast)<br />
IV. 66, 75-76, 81, 334, 337, 340,<br />
349, 357, 3В7-388, 433, 449, 528,<br />
551, 559<br />
v. 36-38, 41-43, 73-74, 77, 112,<br />
140, 153, 181, 1В9-190, 195, 204,<br />
216, 267, 284-2В5, 343-344, 361,<br />
368, 374, 377, 379, 3В9, 396-397,<br />
404, 415, 426, 428, 444, 477, 517,<br />
536-538, 541, 559-560, 572, 584,<br />
587, 590<br />
VI. 109, 123-124,-127-132, 136,<br />
139, 142, 144, 157-158, 160, 162,<br />
165-166, 174--175, 187, 200, 209,<br />
211-212, 225, 231, 251, 257~25В,<br />
i<br />
1<br />
262-263, 26В, 2В3-2В4,. 313, 334,<br />
354, 364, 36В, 377, 3В1, 393, 395,<br />
397, 402, 405, 412-417, 419, 436<br />
-437, 453, 463-464, 469, 50В, 510<br />
-514, 521-523, 536, 543, 548,<br />
552, 557, 561, 564, 56В, 57В, 5ВО,<br />
5В6-587,· 591,' 597-59В<br />
VII. 14, 20-22, 24, 27, 29, 33-<br />
36, 3В, 42, 45, 47, 52-54, 61, 65<br />
-66, 6В, 70-71, 73, 91, 105-107,<br />
120-121, 125, 133, 138, 143, 145,<br />
152-154, 157-15В, 167, 174, 176,<br />
195-196, 201,· 206, 208-209, 216, .<br />
218, 22В, 247-24В, 271, 2В2, 2В4,<br />
286, 294--295, 300, 311, 320, 324,<br />
329-330, 333-334, 35В, 364, 366,<br />
370, 372, 376, 3В2, 392, 397-39В,<br />
403-404, 416-41В, 433-436, 447<br />
-448, 460-461, 463, 476, 544; 551,<br />
555, 571, 575-579, 591<br />
- (Vid.. i Narodna vlast)<br />
- drZavna Ьlagajna<br />
v. 19<br />
VI. 401, 495, 560, 563, 573, 5В6-<br />
5ВВ, 592-593, 595, 59В<br />
VII: 1В, 34, 36, 39, 42, 51-52,<br />
137, 281, 323-324, 332, 335, 440,<br />
489, 504<br />
- drzavna prinuda, vid. Administrativne<br />
mere<br />
- drzavne ustanove (savezne ustanove)<br />
IV. 1В4, 3ВО, 514--515, 554, 556<br />
v. в, 23, 33, 46, 5В, 115; 161, 169,<br />
276, 285, 292, 345, 373, 377, 503,<br />
609, 618<br />
VI. 20, 25, 97, 102; 3В5<br />
VII. 263<br />
- drZavni organi (savezni organi)<br />
:rv. 403, 512<br />
v. 11, 20, 33, 292, 341-342, 345,<br />
349, 37В-379, 3В1, 40В, 54В, 620<br />
VI. ВВ-В9, 93, 96, 139, 163, 253,<br />
414, 432, 553<br />
VII. 38, 56, 64, 67, В6, 126, 142,<br />
152, 206, 241, 263, 269, 293, 32В,<br />
341, 423, 434, 437, 533, 551, 574--<br />
575<br />
- (Vid. i Vlada FNRJ, Republike,<br />
Srez, Lokalni organi vlasti)<br />
- drzavno i politicko rukovodstvo<br />
V{ 165, 174, 179, 221, 273, 351,<br />
4В1, 547, 555, 561, 594, 602<br />
VI. 10. 20, 25, 43, 45, 59, 102-<br />
103, 114, 123, 147, 15'),. 154; 192,<br />
204-205, 443, 447, 456, 536<br />
VII. 143, 145, 257, 522, 5В2<br />
- odumiranje -drzave<br />
VI. 131, 139, 143, 20В-210, 211-'-<br />
213, 436, 452, 508, 545, 553, 564<br />
VII. 157, 365, 464, 474, 57В<br />
Drzava SНS<br />
п. 87<br />
"Drzava u drzavi"<br />
n. 71-73, 79, 9В, 115, 251, 311,<br />
317, 393, 469<br />
IП. 329<br />
Drzavna arbltra:la<br />
IV. 3ВО-3В2,<br />
3В3-ЗВ5<br />
v. 113-115, 345-346, 434<br />
VII. 573<br />
Drzavna komisija za utvrdivanje<br />
zlocina okupatora i njihovih pomagaca<br />
ПI. 34<br />
Drzavna svojina<br />
IV. 155, 157-15В, 164, 1ВО-181,<br />
24В, 254--255, 260-261, 299-303,<br />
307, 335, 342, 344, 381, 3В6-395,<br />
401, 509, 54В, 550<br />
v. 9, 566<br />
VI. 127-133, 139, 141-143, 157,<br />
160-165, 1В1, 20В, 210, 264, 361,<br />
366, 36В-369, 372-273, 377. 403,<br />
409, 419, 424, 436, 453, 513-515,<br />
544, 56В<br />
VII. во; 65-66, 154-15В, 173,<br />
176, 209, 270, 32В-330, 332, 403<br />
- (Vid. i Opstenarodna imovina)<br />
.<br />
Ddavni aparat (uprava, savezni<br />
aparat)<br />
IV. 156, 160-165, 202, ЗОВ, 326<br />
-327, 335, 341, 3В9, 399-400, 405<br />
-406, 467, 480-4В1, 50В, 513, 521<br />
-522, 527, 549; 554, 556<br />
v. 11-12, 15, 25, 29, 32, 37, 61,<br />
172-173, 193, 196, 199, 214, 232,<br />
234, 319; 373, 376, 381, _415, 444,<br />
459, 572, 619<br />
VI. 73, 106. 109, 112-114. 118,<br />
123-124, 129, 131, 141-145, 166,<br />
205, 209-210, 213-214, 230, 237,<br />
319-323, 329-330, 33R. ЗnЗ-354.<br />
362, 414, 432, 436, 452, 486, 494,<br />
513, 575<br />
VII. 16, 20, 32-34, 311. ЗВ. 43. 50,<br />
52-54. 63. 66. 73, 97, 120. 122,<br />
125. 136. 157. 1В9. i94-195. 199-<br />
200, 203, 205-206, 208-211. 225,<br />
231-235, 248, 253, 267-268, 272,<br />
275, 294-295, 347-349, 380, 430,<br />
45В, 461-464, 473-475, 482, 547,<br />
549-551, 561, 56В-574<br />
- (Vid. i Adminiвtracija, Birokratija,<br />
Privreda, Republike,<br />
Srez) .<br />
- reorganizaclja drZa:vnog apa<br />
;rata<br />
VI. 106, 123-124, 141-145, 205,<br />
353, 432, 575, 577<br />
Drzavni kapitalizam (drzavno-kapitalisticke<br />
tendencije)<br />
IV. 298, 547-549<br />
v. 7-10; 86-87, 174, 18о-181,<br />
196, 212, 214, 216, 308, 339, 367<br />
-368, 395-396,· 442, 631<br />
VI. 128, 131, 157-158, 161, 164,<br />
170, 174, 213, 272, 354, 362, 364<br />
366, 372, 400, 405-406, 4Q9-410,<br />
414, 419, 432, 452, 463, 530, 544,<br />
589 '<br />
VII. 10-12, 19, 40, 43, 59-60,<br />
70, 151-152, 154-156, 173, 177,<br />
192, 222-223, 227-228, 246-251,<br />
269-271, 275, 277, 334, 358, 364,<br />
366, 368, 371-372, 404, 463; 523<br />
-524, 547, 555, 562-563, 592-<br />
593, 658<br />
Ddavni sektor<br />
IV. 98, 168, 180-182, 194, 201,<br />
231, 233-236, 238, 241-243, 246,<br />
257, 260, 267, 290-298, 303, 308,<br />
324-325, 327-349, 3Щ 37В, 380,<br />
387, 392-396, 398, 400, 422, 446,<br />
491, 495, 499, 507, 509, 525-528,<br />
536, 547, 550, 552-553, 555, 563<br />
v. 8-11, 13-14, 16, 19, 21-22,<br />
74, 76, 86, 120-122, i63, 171, 173<br />
-174, 177-179, 196, 198-199,<br />
212, 216, 231, 257, 342, 355, 357,<br />
359-360, 368-372, 376, 3ВВ, 395<br />
-397, 400, 405, 413, 416, .437<br />
-43В, 442, 447, 559, 606<br />
VI. 46, 56, 69, 264-266, 373, 395,<br />
404, 406-407, 411, 414, 416-417,<br />
463, 466, 470<br />
VII. 27, 153, 161, 163, 166, 186,<br />
324, 431, 496<br />
- karakter drZavnog sektora<br />
IV. 180-182, 334-335, 342, 346<br />
-349, 395, 398, 527, 529-530, 532<br />
-533, 547, 550<br />
v. 7-9, 12, 388, 397, 453<br />
Drzavni sud za zastitu drzave<br />
I. 13, 222 -
310 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 311.<br />
Egipat<br />
1. 170<br />
11. 196, 210<br />
_ Vll. 356, 359-360, 363<br />
Ekonomije<br />
v. 201, 239, 257, 284, 304, 320-<br />
321, 327, 513, 532-533, 543-544<br />
VI. 19, 46, 50, 237, 314, 336, 387,<br />
393<br />
Ekonomika<br />
IV. 255, 495, 535<br />
v. 21, 116-120, 122, 127, 175-<br />
178, 192-193, 196-197, 201, 206,<br />
209, 215, 220, 240, 248, 323, 325,<br />
330, 479, 500<br />
VI. 43, 139, 155, 158-159, 164,<br />
168, 170-171, 173-174, 214, 362,<br />
364, 395-398, 446, 463--464, 468<br />
--470, 518, 520, 532, 594<br />
Vll. 9, 48, 58-59, 64-65, 69-71,<br />
74-75, 170, 173, 176, 180, 275,<br />
289-290, 296, 300, 312, 368, 371,<br />
394, 525, 539<br />
- (Vid. i Drustvenoekonomski<br />
razvoj FNRJ, Privreda)<br />
Ekonomist<br />
VI. 214<br />
Vll. 191, 198<br />
Ekonomska Ьlokada<br />
IV. 358, 505<br />
v. 269, 512, 552-553<br />
VI. 8-10, 22-25, 37,. 40--46, 48,<br />
50, 53, 60-61, 78-79, 87-88, 103,<br />
181, 185, 192, 234, 316, 348, 422,<br />
441, 447, 456, 532<br />
VII. 46, 81, 98, 256, 417, 581-<br />
586, 589-590<br />
Ekonomska enota<br />
1. 54, 55<br />
Ekonomska politika, vid. Privredna<br />
politika<br />
Ekonomska тevija<br />
Vll. 191<br />
Ekonomske mere<br />
VI. 389, 393, 406, 417--418, 478,<br />
480, 485--486, 492, 532-533<br />
Vll. 43--44, 46, 72, 74, 78, 80, 89,<br />
104, 106, 254, 306-309, 338, 343<br />
-344, 346, 368-369, 373, 397, 408,<br />
411, 416--417, 514<br />
- (Vid. i Administrativne mere,<br />
Privreda - privredne mere, zakoni)<br />
Ekonomske zakonitosti<br />
IV. 242, 294<br />
v. 123<br />
VI. 128, 134-139, 1~145, 157-<br />
-158, 161, 174, 213, 270, 278, 290,<br />
359-360, 381, 387, 393, 395-396,<br />
398, 422, -463--464, 476, "481, 516-<br />
-517, 519, 522, 524-526, 529, 533-<br />
-536, 538, 542-544, 555, 560, 579,<br />
581<br />
VII. 25, 33-34, 52, 54, 58-60, 67,<br />
71-72, 170, 172, 198, 266-268,<br />
274-275, 277, 289-290, 292, 329,<br />
335,. 343-344, 347, 366, 397, 401-<br />
--402, 405, 436, 554, 607-609, 648,<br />
655<br />
- (Vid. i Zakon ponude i potraZnje,<br />
Zakon vrednosti)<br />
Eksproprijacija veleposednika okupatorske<br />
nacionalnosti -i izdajnika<br />
11. 92, 93, 96, 101, 134, 149, 150,<br />
311, 358<br />
Elektrifikacij а<br />
IV. 296-297, 305, 351, 354, 357,<br />
364-365, 369, 371, 376, 387, 394<br />
-395, 508<br />
v. 38, 40, 65-69, 142, 145, 162,<br />
220, 416, 457, 459, 557<br />
VI. 39<br />
VII. 369<br />
Elektroprivreda<br />
IV. 268<br />
V. 65, 151, 168, 171, 199, 250, 295<br />
-296, 298, 303-304, 522, 566, 596<br />
VI. 30-31, 53-55, 107, 109, 148,<br />
188<br />
VII. 84, 585<br />
Engleska, vid. Velika Britanija<br />
Enotnost<br />
1. 37<br />
Etiopija<br />
IV. 27:><br />
Evidencija<br />
v. 32-34, 57-61, 67, 91-92, 94<br />
-97. 106-108, 117, 126, 129, 166,<br />
201, 233-234, 247, 295, 306--308,<br />
311, 318, 325-327, 382-383, 387,<br />
406, 408--409, 411--414, 418, 436,<br />
439, 441, 459, 461--462, 465, 467,<br />
471, 490--498, 501, 509, 514, 522,<br />
524, 531, 567, 608-609, 620, 623,<br />
625, 632-634, 638<br />
VI. 90, 242, 269~270, 272, 378,<br />
401, 464, 468, 483, 497--498, 537<br />
-538, 554, 599<br />
VII. 43, 368, 384-385, 540, 542-<br />
543, 554, 625, 657<br />
Evropa<br />
1. 1, 145, 151, 196, 197, 201<br />
Vll. 360<br />
Fakultet<br />
- Pravni u LjuЬljani<br />
111. 309<br />
- Tehnicki u LjuЬljani<br />
111. 313<br />
- Falsifikovanje<br />
11. 232-233, 263<br />
~"a5isticka demagogija<br />
11. 53, 54, 124, 128, 238, 245, 262,<br />
307, 358-360<br />
111. 196, 275<br />
Fasisticke organizacije i drиStva<br />
1. 29, 92, 101, 119, 228<br />
Fasizam<br />
1. 22, 26, 63, 65, 78, 82, 96, 103,<br />
132, 146, 237<br />
!11. 347<br />
- pad fasizma u Italiji<br />
11. 490, 492--494<br />
Federativna narodna republika Ju- .<br />
goslavija (FNRJ)<br />
IV. 145-146, 166, 179-183, 211-<br />
213, 263, 270, 272-275, 278-279,<br />
289-297, 327-332, 347, 358, 366<br />
-367, 388, 393, 400, 402, 406, 414<br />
-417, 433--445, 463, 479, 493, 510,<br />
522, 530-531, 549, 558-561<br />
v. 18, 27, 41, 45--49, 63, 68-69,<br />
72, 74-76, 102, 105, 131, 136, 152<br />
-154, 172, 174, 179-181, 186, 188,<br />
192-193, 206, 210, 217-219, 221,<br />
224-225, 228-230, 269, 287, 299,<br />
335-337, 377, 421, 458, 475, 524<br />
-525, 549, 571, 575, 602, 604<br />
VI. 11, 23, 30-31, 33-35, 41-42,<br />
62, 66-68, 80, 204, 210, 217-220,<br />
226, 229, 257, 262-263, 277, 317,<br />
349-350, 374, 383, 388-389, 402,<br />
421-422, 424, 426, 437, 443--444,<br />
454, 463, 465--466,. 469, 471--472,<br />
489, 510, 545, 555, 576, 585-587,<br />
592, 600<br />
VII. 7, 10, 12, 15, 30, 33, 38, 42,<br />
49, 52, 66-67, 71, 110, 123-127,<br />
141, 154, 165, 167, 173, 179, 213,<br />
242, 342, 349-351, 354-355, 359,<br />
368<br />
- (Vid. i Nova Jugoslavija)<br />
- nezavisnost (suverenitet)<br />
IV. 353, 357, 362, 387, 395, 400,<br />
454<br />
v. 40--41, 71, 74, 104, 154, 169,<br />
200, 217-218, 373<br />
VI. 42, 50, 120-121, 154, 180, -<br />
185, -202-204, 220, 422, 427, 429,<br />
437, 456, 459, 464, 470, 476, 601<br />
Vll. 9, 81, 101, 103-104, 121,<br />
132-134, 190, . 291-292, 302,<br />
305, 346-347, 349, 394-397, 406<br />
-407, 409--410, 491<br />
- odbrambena snaga<br />
IV. 400, 513<br />
V. 44, 70-71, 74, 101, 152, 200,<br />
210, 217, 373<br />
VI. 77, 84, 121, 182, 185, 189, 203<br />
-205, 317, 422, 434, 437, 440, 456,<br />
459, 476, 489, 506, 529, 535, 571<br />
VII. 52, 61, 74, ВО, 103, 121, 132,<br />
144-147, 224, 238, 263, 273, 338,<br />
364, 407--408, 491, 588<br />
- prirodno bogatstvo<br />
IV. 352-353, 364, 387, 530<br />
V. 36-37, 69, 135, 155, 200, 210<br />
-211, 216-217, 221-222, 225-<br />
227, 230, 251-252, 323<br />
VI. 41, 121, 422, 465, 578<br />
VII. 291, 395-396<br />
- specifican razvoj<br />
IV. 129, 290, 338<br />
V. 77, 176, 178-179, 453, 602-<br />
603<br />
VII. 11, 14, 173<br />
-zaostalost, nerazvijenost FNRJ<br />
v. 225, 227, 230, 475<br />
VI. 87, 92, 117, 498<br />
VII. 7-8, 10-11, 33, 56, 124, 175<br />
-176, 217, 224, 257, 368, 397, 401<br />
Federativno uredenje Jugoslavije<br />
11. 336, 340, 341, 507, 509, 510,<br />
512<br />
!11. 428--430<br />
IV. 267, 298, 334-335, 402--403,<br />
407, 467-468, 485--486, 509, 512,<br />
514, 559<br />
v. 25, 374, 389, 443-444, 446, 449,<br />
501, 634<br />
VI. 166, 573<br />
VII. 127, 373, 606<br />
- materijalna baza federacije<br />
IV. 298-299, 334, 366, 514<br />
v. 75<br />
VI. 31, 107<br />
Feudalni odnosi<br />
!. 7, 9, 10, 11<br />
Finansije (finansijski sistem i politika)
_ 312 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 313<br />
IV. 246-247, 249, 256, 261-262,<br />
292, 294--295, 313, 315, 318, 329<br />
-332, 337, 356, 339--401, 403-<br />
405, 407, 446--447, 486, 491--492,<br />
495, 498--499, 508-514, 520, 551,<br />
554-558, 560-563<br />
v. 14, 18, 23, 30, 32, 37-39, 43,<br />
58, 89-90, 92, 98-99, 118, 196-<br />
197, 214, 247, 309, 372, 379, 381,<br />
405, 429, 442, .458, 507, 512-513,<br />
531,<br />
VI. 135, 145, 208, 210, 258, 394,<br />
401, 470, 472, 481--482, 494--499,<br />
522-523, 541, 545-546, 548-549,<br />
553, 559, 564, 568-569, 571, 573<br />
-574, 581, 602, 604<br />
VII. 7, 14, 16, 20, 28, 32-34, 40,<br />
43, 51-52, 55-56, 65, 67-68, 71<br />
-73, 78-79, 120-121, 300, 313,<br />
316, 320-321, 330-331, 335-337,<br />
369, 398, 404, 414, -433, 465<br />
-zakon о<br />
finansi]ama<br />
VI. 578, 580 -<br />
VII. 18, 32, 44<br />
Finansi]ska · aristokraci]a<br />
1. 128, 134, 137, 139<br />
Finska<br />
II. 212<br />
Fondovi-<br />
IV. 308, 558<br />
v. 273, 329-334, 336, 400, 472,<br />
507, 521, 523-5~4. 531-532, 541<br />
--542, 549, 583-586, 593-594,<br />
600, 627, 631<br />
VI. 16, 28, 59, 135, 162, 193, 229<br />
-231, 258, 266, 270, 340, 34~. 365<br />
--366, 377, 384, 387, 393, 468, 471,<br />
483, 523, 539, 564, 585-586, 592<br />
VII. 20, 23-25, 35, 40, 52, 61, 132,<br />
138, 152, 161-163, 185-186, 189<br />
--190, 249, 487, 496--497, 531--<br />
533, 542, 552, 601, 603, 612, 623,<br />
649<br />
- centralni fond glavne uprave<br />
IV. 314, 489<br />
- dru8tveni fond<br />
VI. 404, 408, 562<br />
VII. 9, 39, 62, 65, 125, 136, 160<br />
-161, 165, 176, 179, 206, 240, 274<br />
-275, 285, 421, 440, 523, 531, 563,<br />
576, 603, 607, 656<br />
- egalizacioni<br />
IV. 302, 310, 532, 537, 540<br />
-- platni fond<br />
v. 528-530, 555, 564, 584<br />
V1. 281, 285, 314, 341-342, 364<br />
-385, 387, 402, 461, 553, 564, 572,<br />
586-588, 591~592, .598<br />
VII. 16-18, 20-22, 24, 27, 34,<br />
39--40, 51-53, 57, 64-65, 125,<br />
135-138, 140, 146, 184--185, 262<br />
-263, 284, 316, 322, 331-333,<br />
372, 413~ 443~45, 461, 468-470,<br />
475, 491, 494--495, 498--500, 508,<br />
510-511, 529, 612, 621, 623, 640<br />
--643<br />
- potrosni fond<br />
VI. 471<br />
VII. 38--40, 60, 63-64, 76-78,<br />
96, 124--125, 136, 152, 160-161,<br />
163--165, 168-169, 176-177, 180,<br />
184--185, 317, 371, 410, 418, 442,<br />
455, 470, 497, 532-534, 595-597,<br />
613, 619<br />
- robni i kupovni<br />
У. 524, 541, 584--585, 593<br />
VI. 258, 284, 315, 386-388, 393<br />
-394, 400, 451, 461<br />
VII. 56, 96, 262-263, 370, 400,<br />
410, 491, 494, 619<br />
- sablrni<br />
IV. 302, 310, 532, 537, 540<br />
Francuska<br />
I. 68, 109, 127-139, '14'1, 142, 147<br />
-150, 165, 223, 241<br />
II. 141, 211, 212, 267<br />
III. 305, 398, 453<br />
IV. 272<br />
v. 183, 440<br />
VI. 179, 509, 511<br />
VII. В, 134, 250, 262, 304, 355,<br />
359, 361, 394<br />
-- francuska revolucija<br />
I. 9, 10, 127, 137, 165, 176, 181<br />
IV. 289<br />
- francuski narod<br />
I. 127, 133, 139, 151<br />
-- Na1r>dni front<br />
I. 127, 128, 133, 139, 141, 147-<br />
1150<br />
Frankfurtski parlament<br />
I. 179, 180, 181<br />
Furlani]a<br />
п. 506<br />
III. 347<br />
Generalne direkcije<br />
v 18 27 29-35, 94, 97-98, 125,<br />
.нi6, 23в, '292, З2В, 379, 3В.1, 384--<br />
385, 387, 389, 392-394, 398, 416-<br />
421, 433~34, 440, 4'45, 449--450,<br />
528, 532, 561-~2, 565, ~24, GЗl<br />
VI. 11--12, 57, 112--113, 139, 142<br />
--143, 206, 314, 355, 381, 386, 390,<br />
452, 481, 494--495, 521, 523, 537,<br />
548, 553, 573-575, 596<br />
VII.' 24, 33, 44, 209, 213, 225, 227,<br />
282-284, 294, 378, 460, 464, 477,<br />
549<br />
-- (Vid. i Direktor)<br />
GeneralStab ЈА, vid. Jugoslovenska<br />
armija ·<br />
Germanizacija<br />
II. 18, 21, 78, 79, 416, 417, 472<br />
Gestapo<br />
п. 58, 64, 254, 356, 400, 401, 417,<br />
462<br />
III. 25, 26, 81, 89, 103, 106, 307,<br />
340, 341<br />
Glavna komanda Slovenackih partizanskih<br />
ceta, vid. Narodnooslobodilacka<br />
vojska Slovenije<br />
Glavne direkcije<br />
IV 302, 314<br />
v. 11, 18, 25, 29-30, 32-35, 92,<br />
97-98, 125, 196, 238, 292, 328,<br />
379, 381, 385, 387, 389, 394, 398,<br />
416--421, 423, 433-434, 440, 445,<br />
449--450, 455, 528, 532, 561-562,<br />
624, 631, 634<br />
VI. 57, 208-209, 314, 386, 587,<br />
596 '<br />
VII. 20, 33, 41, 44, 141, 209, 213,<br />
225, 227, 2~4. 329, 378, 464,<br />
477<br />
- (Vid. i Direktor)<br />
Glavne uprave<br />
IV. 301-303, 308, 312-314, 387,<br />
488, 499, 516, 518, 520, 533, 538,<br />
546, 555-556<br />
V. 57, 415--416, 422, 468<br />
VI. 209, 553<br />
VII. 533<br />
- (VJd. i SaveznEV uprave)<br />
Glavni stab NOV i РО<br />
- Bosne i Hercegovine<br />
I. 254<br />
- Crne Gore<br />
1. 69<br />
-- Нrvatske<br />
I. 76<br />
- Sloveni]e<br />
I. 78, 22·5<br />
- Srblje<br />
I. 254<br />
Glavni stab NOV i РО Slovenije,<br />
vid. Narodnooslobodilцcka vojska<br />
Slovenije<br />
Glavnjaca<br />
III. 228<br />
Gorenjska<br />
п. 353-355, 394, 395, 400, 406,<br />
416--418, 427, 443, 447, 454, 455,<br />
462, 463, 465, 483, 507<br />
III. 338, 340, 344, 347, 350, 354<br />
Gorjanci<br />
Д. 419, 505<br />
Gorski kotar<br />
II. 503<br />
III. 413<br />
Gospodarska sloga<br />
I. 261<br />
Gradanski rat<br />
п. 68, 130, 175, 189-191, 193,<br />
213, 218, 228-230, 236, 275, 310,<br />
317, 318, 337, 338, 356, 370, 371,<br />
380, 402, 403, 456, 457, 470, 473,<br />
479, 483<br />
III. 71, 81, 95, 142, 212, 213, 279,<br />
322, 338<br />
VII. 12, 70<br />
Gradanski rat u Spaniji<br />
III. 305<br />
Gradsko oslobodilacko vece Trst<br />
III. 354<br />
Gradevinarstvo<br />
IV. 265, 336, 388<br />
v. 66-68, 91, 97, 100, 142, 147,<br />
151-152, 160, 162, 201, 241, 298,<br />
306, 308-309, 327-328, 503-505,<br />
523, 533, 555, 599<br />
VI. 9, 20, 45, 55, 57-58, 66, 75,<br />
78, 110, 112, 147--148, 150, 190,<br />
193, 207, 227, 253, 314-316, 423,<br />
482--483, 545, 566, 571, 600<br />
VII. 25, 81, 83-85, 164, 183--185,<br />
321, 345, 399--400, 532<br />
Grcka<br />
IV. 216, 270, 280<br />
v. 47<br />
VII. 134, 359, 361<br />
Greske u КР Slovenije, vid. <strong>Komunist</strong>icka<br />
partija Slovenije<br />
Greske u OF, vid. Osvobodilna<br />
fronta<br />
Grupa aktivnih oficira Ьivse jugoslovenske<br />
vo]ske<br />
III. 316-319, 324<br />
Grupa armija<br />
- jugoslovenska, Prva<br />
п. 23<br />
Grupa dobrovoljaca u vreme aprilskog<br />
nemacko-italijanskog na~
314 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
pada na Jugoslaviju<br />
IП. 319<br />
Grupa · nekadasnjih jugoslovenskih<br />
,. oficira<br />
п. 67<br />
Grupa partizanskih odreda<br />
- Druga<br />
п. 258, 395<br />
!П. 259<br />
- Peta<br />
п. 258<br />
- Prva<br />
п. 258<br />
- Treca<br />
II. 1i3, 233, 258, 393<br />
Grupa stajerskih emigranata<br />
IП. 318<br />
Gubltak<br />
IV. 301-302, 539, 544-545<br />
v. 215<br />
VI. 37, 52<br />
Holandija<br />
I. 18, 140, 151<br />
IV. 270<br />
V. 47, 255-256<br />
VII. 134<br />
Hriscanski socijalisti<br />
I. 125, 159, 162<br />
II. 12, 29, 97, 127, 131, 132, 140<br />
-146, 150, 152, 158, 171, 219, 220,<br />
239, 243-246, 282, 284, 304, 378,<br />
393, 396, 398, 404, 421, 424, 439-<br />
443, 446-451<br />
IП. 211, 295, 297, 298, 301, 302,<br />
305, 313, 315, 331, 334, 335, 341<br />
-345<br />
IV. 49, 53, 56, 58, 220<br />
v. 488<br />
Hrvatska<br />
I. 69, 70, 76, 92, 94, 95, 161, 172,<br />
176, 221, 223, 230, 235, 256, 264<br />
IП. 355<br />
IV. 85, 104, 178, 183, 267, 465,<br />
500, 549, 552 .<br />
v. 63, 103, 105, 152, 186, 230, 253,<br />
263, 295-296, 298-299, 349, 352.<br />
358, 392, 469, 483-484, 569, 594<br />
VI. 12, 33-34, 66-68, 85, 241,<br />
383, 425, 430, 493<br />
VII. 23, 189--'-190, 307-308, 357,<br />
446, 529, 549:.._550<br />
- Hrvati<br />
I. 12, 68, 69, 94, 105, 120, 160,<br />
161, 169, 194, 203<br />
Hrvatsko primorje<br />
п. 503<br />
.L'Humanite<br />
I. 137<br />
Ilegalne stamparije<br />
IП. 329, 331<br />
Ilirske province<br />
I. 176<br />
Imovinski sporovi<br />
IV. 380-382, 383-385<br />
v. 113-115<br />
Imperijalizam<br />
п. 7-9, 11, 12, 79, 122, 123, 126,<br />
196, 214, 250, 278, 284, 203, ·308,<br />
362-365, 437, 490-493, ·497, 514,<br />
516-518<br />
III. 147, 149, 163, 251, 252, 270,<br />
276, 294, 306, 395, 398, 419<br />
IV. 277-282<br />
V. 287, 553, 606, 617 .<br />
VI. 23, 42, 115, 354, 444, 472<br />
VII. 11, 361<br />
Indija<br />
IП. 305<br />
VII. 356, 361, 363, 372<br />
Indpnezija<br />
ПI. 305<br />
Industrija (industrijska proizvodnja,<br />
industrijska preduzeca)<br />
IV. 27, 34, 98, 181, 250, 295, 300,<br />
309-310, 352-355, 358, 411, 446,<br />
447, 449, 493, 499, 504, 516, 530-<br />
533, 542-543<br />
v. 18, 24, 38-42, 56, 80, 90-91,<br />
100, 111-112, 116, 131, 134, 139-<br />
142, 144-147, 151, 153, 156-157,<br />
160, 162, 164, 167-168, 171, 178-<br />
181, 193, 195, 199, 201, 213, 215-<br />
216, 218, 220, 222, 224, 226-227,<br />
231, 237-238, 245, 249-254, 256,<br />
285, 287, 295-296, 302-303, 305,<br />
308-310, 318, 323, 327-328, 351,<br />
355, 384, 386, 401, 405, 415, 417,<br />
434, 439, 447-448, 451-453, 455<br />
-450. 474-476, 503, 509-00.0,<br />
З1'2, 530, 53~39, '56'1, 606, 6'24<br />
' VI. 12, 14, 18, 25-26, 28-29, 31,<br />
39, 44-45, 52-53, 55, 59, 65-69,<br />
71, 76, 78, 80, 82-86, 92, 109-<br />
111, 114, 116-122, 125, 147-148,<br />
150-151, 179, 184-191, 198, 200<br />
-204, 227, 229-230, 242, 248, 253,<br />
316, 337-338, 379, 389, 409, 413,<br />
417, 449, 471, 482, 541-542, 546,<br />
548, 558, 568-569<br />
VII. 12, 27-28, 34-35, 37, 91-<br />
92, 95, 99, 105-107, 144, 164, 180<br />
-182, 184-185, 190, 202, 247,<br />
253, 256, 259, 262, 299-301, 303,<br />
316, 330-332, 335, 343, 370, 376,<br />
379, 384, 389, 395-397, 400, 403,<br />
429, 447, 450, 479-480, 488-489,<br />
504, 511, 612<br />
- bazicna industrija<br />
IV. 300, 352, 354, 496<br />
VII. 134, 181, 396<br />
- crna metalurgija<br />
IV. 265, 396<br />
v. 209, 250, 295-296, 303-304,<br />
597<br />
VI. 12, 53-54, 82-83, 109, 148,<br />
188, 196, 198, 209<br />
VII. 34-35, 181, 585<br />
- drvna industrija<br />
IV. '265<br />
V: 90, 151-152, 199, 247, 250,<br />
301, 304, 522<br />
VI. 44, 46, 54, 100, 147-148, 189,<br />
338, 482<br />
- elektroindustrija<br />
l:V. 268<br />
v. 46, 250-251, 295-296, 304<br />
VI. 12, 54, 148, 189<br />
VII. 186<br />
- hemijska industrija<br />
IV. 265, 388, 396<br />
v. 46, 199, 250, 295, 304, 597<br />
VI. 30-31, 41, 54-55, 100, 148,<br />
189, 196<br />
VII. 651<br />
- industrija celuloze i papira<br />
V. 250, 295, 304<br />
VI. 54-55, 189, 242, 441<br />
- industrija duvana<br />
v. 250, 295, 304<br />
VI. 141, 188-189<br />
VII. 181<br />
- industrija gradevinskog materijala<br />
v. 46, 250, 304<br />
VI. 31, 36, 49, 54, 107, 109-110,<br />
148, 189<br />
- industrija koze i obuce<br />
v. 199, 216, 250, 295, 304, 317,<br />
597<br />
VI. 31, 48, 54, 107, 149, 189-190,<br />
196<br />
VII. 83<br />
- laka industrija<br />
IV. 352, 354, 492<br />
PREDМETNI REGISTAR 315<br />
V. 100-101, 133; 168~ 216, 295,<br />
310, 442, 516, 534, 555, . 561-562,<br />
564<br />
VI. 12, 45, 51, 100, 237<br />
VII. 305<br />
- metalna industrija<br />
IV. 265, 396<br />
V. 46, 155, 168, 199, 250, 295-<br />
296, 303-304, 597<br />
VI. 12, 25, 30, 48, 52-53, 109,<br />
148-149, 188, 190<br />
VII. 144, 181, 186<br />
- prehrambena industrija<br />
IV. 265<br />
V. 46, 250-251, 295-296, 304<br />
VI. 54, 107, 148-150, 188-189,<br />
196<br />
VII. 181, 253, 651<br />
- tekstilna industrija<br />
IV. 265, 396, 493<br />
V. 46, 84, 132-133, 166, 168, 199,<br />
216, 250, 295, 304, 597<br />
VI. 30-31, 48, 52, 54, 107, 148-<br />
150, 189, 196<br />
VII. 83-84, 181<br />
- teska industrija<br />
IV. 296, 352, 354, 492, 496<br />
V. 51, 100-Hil, 210, 216, 249,<br />
272, 295-296, 304-306, 309-310,<br />
442, 457, 514, 522, 534, 554-556,<br />
560-561, 565-566, 597, 609, 620<br />
VI. 30, 55, 100, 226-228, 255, 422,<br />
456, 601<br />
VII. 34, 48, 290-292, 305<br />
- vojna industrija<br />
v. 306, 522, 554, 566, 582<br />
VI. 45-46, 52, 202-203, 255, 459<br />
VII. :1,82, 189, 354 ·<br />
Industrijalizacija<br />
IV. 247-248, 252, 266, 295-297,<br />
300, 305, 317-318, 351-356, 358-<br />
361, 364-365, 369, 371-372, 387.<br />
394-395, 492-493, 496, 508, 526,<br />
537<br />
V. 38, 40, 42-43, 65, 68-69, 97,<br />
142, 162, 222, 231, 238, 276, 323,<br />
332, 337-338, 416, 422-423, 454,<br />
457, 459, 474, 539-540, 557, 584<br />
VI. 10-11, 13, 18, 24, 29, 33-35,<br />
37, 50, 66-68, 73, 78-79, 81, 85,<br />
87-88, 92-93, 115, 119-123, 125,<br />
180, 182, 189, 201, 230, 234, 245,<br />
318, 335-336, 344, 346, 348, 365,<br />
388, 391; 422, 437, 440, 446, 465,<br />
531, 552, 565-567, 569, 571, 600<br />
-601
316 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 317<br />
VII. 9, 26-27, 33, .82, 86, 135,<br />
154, 196, 213, 255, 257-259, 290<br />
-291, 305, 339, 346-348, 351-<br />
·352, 369, 375, 399, 590, 651<br />
Inflacija<br />
IV. 561<br />
v. 149, 212, 586<br />
VI. 187, 204, 342, 461, 560, 602,<br />
604<br />
VII. 26-27, 293, 368, 556<br />
Informblro (IB, Kominform)<br />
IП. 17, 185<br />
VI. 358<br />
v. 199, 294, 323; 363, 491, 540,<br />
551-552, 554, 569, 591, 602-603,<br />
610<br />
VI. 177, 181, 329, 331~332, 342,<br />
344, 422, 424, 430, 433, 443--444,<br />
·456, 463, 472, 583<br />
VII. 68, 133, 250-251, 312, 323,<br />
325-327, 334, 346, 357, 362, 582<br />
- (Vid. i Zemlje narodne demoekratije)<br />
- informblroovci<br />
v. 359<br />
VII. 45, 243, 325-326, 417<br />
- kampanja, pritisak IB<br />
v. 270, 274, 323, 337, 363, 551-.<br />
554, 636<br />
VI. 12, 40, 42--43, 47, 62, 103,<br />
153, 181, 197, 206, 219, 424<br />
VII. 103, 121, 224, 323, 359, 517<br />
Inicijativa (slobodna inicijativa)<br />
VI. 81, 124-125, 535-536, 542,<br />
545, 581 .<br />
VII. 14-16, 20, 24; 33, 38, 40, 43,<br />
50, 52, 120, 126, 133, 193-194,<br />
208, 223, 225, 231, 236, 241, 256,<br />
258, 268-269, 331, 377, 416, 433,<br />
447, 554, 567, 579-580<br />
Inicijativa narodnih masa<br />
ПI. 68, 110, 176, 239<br />
Inicijativa u NOV i РО Slovenije<br />
!П. 287, 288, 293<br />
Institut dru8tvenih nauka u Beogradu<br />
IП. 305<br />
Institut Мilka Kosa SAZU<br />
!П. 13<br />
Institut za narodnostna vprasanja<br />
·u LjuЬljani<br />
п. 444<br />
!П. 354<br />
Institut za zgodovino <strong>dela</strong>vskega<br />
gibanja u LjuЫjani<br />
III. 364, 380, 388<br />
Inteligencija (in_telektualci)<br />
I. 2, 4, 16, 22, 34, 69, · 221<br />
IП. 329, 330<br />
IV. 89, 172, 194-195, 225-226,<br />
345, 361, 427--430, 483, 502, 517<br />
v. 77, 85, 225; 235, 368, 443, 538,<br />
546<br />
VI. 222, 326, 367-368, 424, 437-<br />
438, 502<br />
VII. 100, 245, 322-323, 401, 514,<br />
517-518, 548<br />
Intelligence Service<br />
III. 309<br />
Intemacionalizaiii<br />
п. 518<br />
v. 225, 606<br />
International press Correspondenz<br />
I. 224<br />
Interniranje stanovnistva<br />
!П. 104<br />
Investicije<br />
IV. 241, 292, 301, 308, 312-313,<br />
318, 359, 398, 400, 407, 485, 557-<br />
558, 561-562<br />
v. 18, 20, 28, 33, 142-144, 146-<br />
147 164-165, 241, 252-254, 309,<br />
351: 374=-375, 379-382, 386, 503<br />
-505, 533<br />
VI. 23-26, 29, 31, 33-37, 42, 44<br />
--46, 51-53, 55-58, 63, 81, '99,<br />
185, 190-193, 253, 326-317, 341,<br />
351 451, 482--484, 540-541, 545<br />
-546, 560, 562-563, 571-572, 601<br />
VI. 19, 23, 25, 34-36, 39, 52-53,<br />
60-62, 107-108, 120, 124, 132-<br />
135, 138, 161, 175-177, 186-187,<br />
212-214, 238, 255, 257-258, 261<br />
-262, 270, 274-275, 303, 351, 399<br />
--400, 421, 440, 528, 531-533,<br />
546, 552, 584, 599-604, 607-608,<br />
650-651<br />
Iran<br />
I. 88<br />
VII. 356, 359-360, 363<br />
Ishrana (stanovnistva)<br />
v. 130, 136, 140, 142, 145, 162,<br />
239 257 272 283, 450, 465, 473,<br />
480: 524: 537, 541, 578, 590, 635<br />
-636<br />
VI. 9, 13, 69, 83, 89-91, 93, 120-<br />
122, 151, 184-185, 187, 190, 194,<br />
199-200, 244, 313, 317-318, 334<br />
-335, 343-345, 347, 350, 392, 394,<br />
442, 453, 457--458, 461, 561, 597,<br />
601<br />
VII. 27-28, · 106, 261, 263, 303,<br />
314, 320, 393, 399--400, 431, 654<br />
Iskra<br />
I. 254<br />
Iskrcavanje savezni'Oke vojske na ·<br />
Siciliju<br />
п. 475, 476, 480, 481<br />
Istok<br />
I. 141, 143, 144, 149, 151<br />
VII. 356, 359-360<br />
Istorija Svesavezne komunisticke<br />
partije (boljsevika)<br />
I. 244, 245, 257, 258<br />
VII. 12<br />
Istra<br />
п. 503<br />
IП. 413<br />
Italija<br />
I. 10, 92, 170, 180, 224, 237, 241<br />
п. 123, 124, 129, 173, 184, 195,<br />
196, . 198, 212, 222, 267, 268,<br />
279, 291, 295, 312, 316, 318, 329,<br />
353, 354, 364, 394, 460, 461, 480,<br />
481, 490--492, 494, 495, 506, 516,<br />
517<br />
III. 195, 283, 301, 324, 346<br />
IV. 55, 164, 178, 187, 272, 285<br />
v. 49:....50, 104, 183, 226, 255-256,<br />
362<br />
VI. 206<br />
VII. 134, 248, 250, 325-326, 355<br />
-356, 359, 362<br />
- Italijani<br />
I. 54, 168, 173, 237<br />
Italijanska narodna<br />
manjina u<br />
FNRJ<br />
IV. 10, 167<br />
v. 104<br />
Italijanska ofanziva 1942. godine<br />
m. 24, 72, 82, 83, 316, 323, 334-<br />
336, 338, 340, 341, 351<br />
Italijanski nacionalni front<br />
п. 516, 517<br />
Izbori<br />
IV. 23, 343<br />
VI. 114-115, 126, 195, 338-339<br />
VII. 217-219, 557-558<br />
- (Vid. i Narodnooslobodilacki<br />
odbori, Osvobodilna fronta, Ustavotvoma<br />
skupstina FNRJ, NR<br />
Slovenije)<br />
- izbome komisije<br />
ПI. 431, 432, 435<br />
- parlamentarni<br />
I. 11, 227, 228, 230<br />
- radnickih poverenika<br />
I. 44, 45, 46<br />
- za Radnicku komoru<br />
I. 44, 45<br />
Izjava о jedinstvu Osvobodilne<br />
fronte<br />
п. 256<br />
Izjava о neprikosnovenosti · privatnog<br />
vlasnistva<br />
п. 321<br />
Izjava SNOS-a о pravima i d11Znostima<br />
slovenackog naroda<br />
ПI. 34, 42<br />
Izrael<br />
IП. 299<br />
Izraz<br />
I. 249<br />
Iseljenicka matica Slovenije<br />
п. 182<br />
Izv_estija<br />
III. 226<br />
Izvoz<br />
IV. 352, 505 .<br />
v. 56, 98, 152, 159, 164, 208, 226,.<br />
255, 269, 319, 439--441, 502, 514,<br />
522, 598-599, 636-637<br />
VI. 10, 24-26, 41--42, 53, 58-59,<br />
82-84, 98, 100, 184-185, 192,<br />
197-202, 228, 230, 236, 250, 314,<br />
316, 318, 338, 343, 348-349, 378<br />
-379, 390, 458, 483, 532, 540, 542,<br />
549-550, 570, 586<br />
VII. 82, 85, 135, 253-254, 260-<br />
262, 287, 305, 336, 348, 353, 395,<br />
431, 435, 446--447, 482--483, 486,·<br />
495, 534-535, 583-584<br />
Japan<br />
I. 88<br />
п. 123<br />
IП. 403<br />
- Japanci<br />
I. 31<br />
Jedinstvena vlada Demokratske<br />
Federativne Jugoslavije<br />
I. 256<br />
п. 320<br />
IV. 11-13, 35, 43, 98, 181, 472,<br />
490<br />
Ј edinstveni strucni savez radnika<br />
i namestenika za Jugoslavi]u<br />
(JSSRNJ) i Sloveniju - vid. Savez<br />
sindikata Jugoslavije i Slovenije<br />
Jedinstvo<br />
-jugoslovenSkih naroda
318 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 319<br />
п. 76, 100, 137, 179-181, 235,<br />
240, 333, 335, 337, 240, 347, 360,<br />
390, 473, 474, 509<br />
".ПI. 93,. 278<br />
IV. 30-31, 57, 85, 102, 147, 150-<br />
151, 411, 427, 442, 514, 559<br />
v. 13, 74, 88, 548<br />
- radnog naroda<br />
IV. 211-214, 286<br />
VI. 122-123<br />
VII. 80<br />
- sveslovensko<br />
IV. 8, 31-32, 282-283, 422, 482<br />
JцgoslovanSika strokovna zvem<br />
!П. 297, 298, 302, 310<br />
Jugoslovenski odbor<br />
I. 163<br />
Jugoslovenska armija (ЈА, JNA)<br />
III. 406-408, 410, 412-415<br />
IV. 8, 10, 13-14, 17-18, 40-41,<br />
84, 184, 287, 439, 455, 463<br />
v. 40, 44, 69, 144,.173, 480, 555,<br />
636<br />
VI. 154-155, 178, 204, 219, 251,<br />
316-317, 483, 489, 588<br />
VII. 23, 34, 98, 121, 125, 133, 145,<br />
440, 540, 568, 595-596<br />
- Generalstab Ј А<br />
III. 185, 406<br />
Jugoslovenska ideja<br />
III. 326, 327<br />
Jugoslovenska izbeglicka vlada<br />
п. 25, 33, 72, 82-85, 97, 130, 174,<br />
215-218, 221, 249, 285, 286, 292,<br />
293, 317, 320, 330, 332, 336, 337,<br />
341, 342, 344, 351, 356, 360, 390,<br />
393, 394, 400, 403, 404, 412-414,<br />
419, 420, 431, 444, 445, 447, 448,<br />
474, 488, 494, 509, 510, 512<br />
III. 8, 10, 16, 136, 225, 279, 282-<br />
284, 314, 318, 326, 402, 403<br />
IV. 50, 106, 212<br />
Jugoslovanska strokoWlЭ. zveza<br />
- protivnarodni karakter<br />
III. 272-277, 284-291<br />
Jugoslovenska reparaciona komisija<br />
IП. 314<br />
- (Vid. i Reparacije)<br />
Jugoslovenska vojna misija<br />
п. 344<br />
Jugoslovenski klub<br />
IП. 83<br />
Ј ugoslovenski narodnooslobodilacki<br />
front, vid. Narodni front. Jugoslavije<br />
Jugoslovenski patriotizam<br />
п. 333, 340, 510-512<br />
ПI. 10, 17, 51, 456<br />
IV. 15, 19, 31, 84, 97, 103, 129,<br />
150, 152, 173, 186, 197, 212, 282,<br />
328, 344, 431, 438, 466<br />
v. 72-73, 163 '<br />
VI. 444<br />
VII. 484<br />
Jugoslovenski poslanicki klub<br />
I. 160, 162<br />
Jugoslovenski zenski savez<br />
II. 265<br />
Jugoslovenstvo<br />
III. 124-127, 129<br />
Julijska krajina<br />
п. 291<br />
IV. 31, 219, 272. 286<br />
- jugoslovenska vojna uprava<br />
IV. 31<br />
- saveznicka vojna- uprava<br />
IV. 31<br />
'v. 49<br />
- zona А<br />
IV. 31<br />
- zona В<br />
IV. 31, 199<br />
Jutтo<br />
п. 74, 207, 287<br />
IV. 41<br />
Kadrovi i kadrovska politika<br />
IV. 15, 64, 67, 88, 111, 303, 317,<br />
358, 360-361, 367, 369-379, 495,<br />
500, 501-503, 516-519<br />
v. 30, 34, 85, 87, 108, 159-162,<br />
226, 232, 234-238, 241-242, 246<br />
-247, 266, 280, 305, 324, 328, 342,<br />
418-419, 422-423, 452, 463, 490,<br />
~96-500, 510, 520, 523, 526-527,<br />
554, 567, 572, 595, 615-616, 619,<br />
621, 624<br />
VI. 36, 39, 56-57, 74, 255, 339,<br />
353, 440, 503, 506, 522, 596<br />
VII. 122-123, 232, 373, 375-376,<br />
378-381, 383, 387-390, 415, 423,<br />
428, 474, 564-565, 652<br />
- (Vid. i Strucnjaci)<br />
Kamate<br />
VII. 186, 274-275, 496, 532-534,<br />
601-602, 604, 608-609, 656<br />
Kanada<br />
I. 90<br />
v. 264<br />
Ј<br />
Kapital<br />
IV. 98, 314, 543<br />
V. 41-42, 282, 381, 395-397<br />
VI. 174, 261, 272~ 274, 289, 365<br />
VII. 150-151, 227, 372<br />
- organski sastav<br />
IV. 302, 309-314, 352, 488, 531,<br />
537, 539-542, 545, 547<br />
v. 22-24, 120-121, 124-125,<br />
459-460<br />
VI. 365-366, 587, 593<br />
VII. 20, 236-237, 441, 444-445,<br />
504, 524, 530-531<br />
- strani u Jugoslaviji<br />
IV. 295, 364-365, 396, 527, 531<br />
v. 36-37,_131-133, 195, 199, 217,<br />
226-227, 260-261<br />
VII. 395<br />
Kapitalisticki elementi (ostaci, tendencije)<br />
u FNRJ<br />
IV. 198, 320, 332, 337-338, 340,<br />
344-350, .367, 370, 494, 548, 552<br />
-553<br />
v. 8-9, 11-13, 16-17, 80, 153-<br />
154, 164, 172, 181, 196, 201-207,<br />
211, 236, 240, 248, 258-259, 277<br />
-278, 281, 294, 309, 332, 337, 342<br />
354, 360, 367-368, 395, 402-403,<br />
408, 457, 489, 493, ·524, 536, 544,<br />
548, 587, 604<br />
VI. 47, 130, 132, 158, 168, 170, 172<br />
-173, 181, 213, 258, 262, 280, 283<br />
-284, 361, 363-364, 370-371,<br />
374-376, 394, 396-398, 400, 414,<br />
466, 471-472, 531<br />
VII. 12, 26-27, 49, 59, 66, 103,<br />
121, 154, 195-196, 323, 365, 371,<br />
393, 397-399, 402, 405, 417, 464<br />
-465, 477-478, 523, 529<br />
Kapitalizam (kapitalisticko dru5tvo,<br />
razvitak, zemlje)<br />
I. 3, 11, 165, 167, 169, 170, 172,<br />
173, 175, 176, 177, 195, 213, 246<br />
п. 7-9, 11, 352 -<br />
IV. 181, 258, 290-294, 298, 303,<br />
329-337, 341, 343, 346, 352, 370,<br />
393, 398, 489, 499, 505, 508, 524,<br />
527, 529-531, 536-537, 539-541,<br />
546-548, 550, 554, 559-563<br />
v. 7-9, 12, 15-16, 19-23, 25-<br />
29, 41, 61, 133-134, 160, 186-<br />
187, 191, 203-205, 207, 213, 215,<br />
220, 227, 260, 270, 276-277, 280,<br />
282-283, 288, 302, 336, 362, 367,<br />
388, 395-397, 399, 404, 409-412,<br />
415-416, 419, 431, 434, 438, 453,<br />
457, 489, 497-498, 581-583, 593,<br />
605, 631, 633<br />
VI. 11-12, 82, 118, 132, 134-138,<br />
144, 156-160, 177-178, 213-214,<br />
233, 256-258, 261, 265, 269, 274,<br />
277-278, 285, 288, 290, 353-354,<br />
358, 360, 366-367, 370-372, 375,<br />
395, 400, 405, 409, 415, 419, 452,<br />
467, 470-472, 508-509, 520, 529<br />
--:530, 534, 558, 584<br />
VII. 8-10, 14, 17-18, 28, 43, 50,<br />
56, 59-60, 67, 69-70, '72, 112,<br />
150-151, 153, 155, 169, 171--172,<br />
176, 191, 193-194, 221--222, 224,<br />
226-227, 248-250, 269--272, 290<br />
-291, 301, 313, 323, 334, 357-<br />
358, 361, 364-366, 368, 371--372,<br />
394, 397, 576-577, 592<br />
- (Vid. i Drzavni kapitalizam)<br />
Kapitalna izgradnja<br />
IV. 317, 319, 354, 401<br />
v. 30--32, 38--39, 56--59, 85, 91--<br />
92, 97-98, 124, 138, 143, 146, 155,<br />
161, 164-165, 210; 216, 238-241,<br />
252-254, 297, 304, 380-381, 394,<br />
418, 453, 502, 504, 514, 519, 522,<br />
567<br />
VI. 14, 25-26, 30, 39, 45, 48, 52,<br />
67, 71, 80-83, 130, 145, 150, 170,<br />
174, 184-185, 190, 192-193, 202,<br />
229, 231, 316, 351, 377, 401-402,<br />
417, 449, 451, 457, 476, 495, 523,<br />
557, 559, 563, 567, 577, 587, 593<br />
-594, 597' 599'<br />
VII. 9, 15, 18-20, 24-25, 28, 36,<br />
81-86, 96-97, 100, 102--103, 120,<br />
124-125, 132, 134-135, 138, 141,<br />
143-146, 175-176, 180, 190, 203,<br />
206-207, 209, 212, 230-231, 238,<br />
254-259, 273, 277, 282-285, 289,<br />
292-293, 295, 321, 333, 335, 348,<br />
351, 353-354, 387-388, 393, 397,<br />
399-400, 406-407, 409, 417, 466<br />
-467, 482, 490-492, 499, 502, 528,<br />
534, 540, 544, 552, 568, 575-576,<br />
591-592, 595, 600-601<br />
Kapitulacija Italije<br />
П. 1 281, 295, 312, 318-320, 355,<br />
487, 504<br />
III. 7, 11, 24, 57, 71-77, 81, 99,<br />
103, 176, 187, 188, 190, 214, 309,<br />
314, 320, 325, 344-350, 380<br />
IV. 285-286<br />
Karakter vojske<br />
III. 272-277, 284-291
320 .ВORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933--1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 321<br />
Karijerizam<br />
III. 180, 181, 231--233, 237, '238,<br />
449, 450<br />
,;кarabinjeri .<br />
II. 360, 370<br />
Кarte, vid. Snabdevanje<br />
кartel<br />
lV. 302, 488<br />
v. 369, 528, 631<br />
Katolicki politicki tabor<br />
II. 30, 173, 174<br />
Katolicko<br />
-- studentsko druStvo "Zarja"<br />
lП. 297<br />
-- tiskovno druStvo<br />
п. 251<br />
KatoliSki vestnik<br />
IV. 219<br />
Kazneni zavodi u Jugoslaviji<br />
I. 74, 121, 221, 222, 223, 251<br />
Кina .<br />
I. 253<br />
v. 606-607<br />
VI. 374, 463<br />
VII. 356, 360-361<br />
Кlasna borba (druStvo)<br />
IV. 291, 465, 522-524, 528<br />
v. 73, 76, 205--206<br />
VI. 132, 159, 318, 332, 374--375,<br />
462, 470<br />
VII. 111--112, 121, 209, 326, 365<br />
--367, 563<br />
Кlerikalizam (klerofa5izam)<br />
I. 26, 29, 40, 44, 51, 52, 55, 83•<br />
;1.25<br />
IV. 134, 215, 218-221<br />
Kmecki. glas<br />
ПI. 111<br />
IV. 139<br />
Kmecki Zi.st<br />
П!. 307<br />
Кmetijska<br />
I. 176<br />
dr\lZba za Кranjsko<br />
Кnjigovodstvo<br />
IV. 494, 535<br />
v. 26, 30, 34, 166, 213, 247, 406,<br />
419, 461, 625<br />
VI. 401, 483, 563<br />
VII. 163, 508, 529, 543, 657<br />
кn;iZevni sa,vтemenik<br />
I. 249<br />
Kn;izevnik<br />
I. 249<br />
Kn;iZevnost<br />
I. 1, 2, 6,. 54, 58, 65, 66, 194, 248<br />
Kocevski sudski proces<br />
II. 249, 332, 504<br />
IП. 347<br />
Kocevsko<br />
п. 363, 395, 405, 415, 421<br />
Kolektiv, . vid. Radni kolektiv<br />
Kolektivizacija .<br />
IV. 231<br />
v. 568, 637<br />
VI. 13, 70, 95, 225--229, 231, 245,<br />
330-331, 334, 350, 368, 465--466,<br />
~5 . .<br />
VII. 292, 358, 369, 387<br />
Kolhoz<br />
v. 432, 604<br />
VI. 133, 418--419, 465, 468, 520<br />
VII. 418, 421--422<br />
Komisija za utvrdivanje zlocina<br />
okupatora i njihovih pomagaca<br />
za Sloveniju<br />
- IП. 13, 34<br />
Komuna<br />
VI. 564<br />
VII. 41, 67, 203, 211, 213--214,<br />
218--219, 231, 238--240, 267, 269,<br />
273--274, 283, 438--439, 449, 478,<br />
550-552, 557, 601--603, 607--610,<br />
655--658<br />
-- (Vid. i Samoupravljanje, Veca<br />
proizvodaca)<br />
-- Pariska komuna<br />
п. 370<br />
VI. 177<br />
vп. 112--117, 141<br />
Komunalna pitanja<br />
v. 506, 513, 523<br />
VI. 39<br />
VII. 36, 96, 239<br />
Komuni.st<br />
I. 13, 37<br />
v. 7, 322, 340, 522, 566<br />
VI. 61, 87, 141, 156, 174, 252, 255,<br />
473--475, 576<br />
VII. 49, 72, 150, 178, 265, 275,<br />
357, 364--365, 610<br />
<strong>Komunist</strong>icka internacionala (Кominterna,<br />
К!)<br />
I. 13, 29, 85, 87, 96, 110, 221, 223,<br />
244, 245, 247, 251, 266<br />
II. 1~8, 516, 517<br />
П!. 154<br />
v. 485<br />
<strong>Komunist</strong>icka omla:dinska internacionala<br />
(КО!) ·<br />
I. 6В, 75, 82, 83, 85-96, 108-110,<br />
264<br />
v. 4В3-4ВВ<br />
. 1<br />
ј<br />
<strong>Komunist</strong>icka partija Jugoslavije<br />
(КРЈ)<br />
I. 13--17, 19--23, 25--2В, 30--35,<br />
37--39, 41, 43, 4В, 49, 54, 65, 6В,<br />
72--74, 77--79, В7, В9, 90, 94, 99,<br />
101, 113, 124, 223--227, 232, 240<br />
--259, 260-26В<br />
п. 95, 100, 114, 126, 242, 304, 337,<br />
338, 356, 51В<br />
IП. 17, 162, 1В4, 343, 3В3, 395<br />
IV. 149, 166, 174--175,· 211--212,<br />
21В, 279, 327, 344, 375, 494, 499--<br />
500, 51В--522<br />
v. 16, 71, 102, 151-'-152, 163, 173,<br />
177,- 179, 1В3~1В4, 1В7--1ВВ, 192<br />
--193, 197--199, 202--204, 206,<br />
211--212, 214, 217, 219-223, 225,<br />
227, 232, 234, 239, 241, 24В, 2.63,<br />
266, 270-271, 274--275, 2В1, 294,<br />
296, 302, 319, 321, 34В-349, 351,<br />
360, 363, 479, 4В1--4В2, 4В4, 4В6<br />
--4В8, 500, 516, 536, 540, 547, 551,<br />
554, 56В--570, 575, 591, 603, 607<br />
--60В, 616, 636--63В<br />
VI. 7--9, 13, 41--42, 44, 51, 60--<br />
64, В2, В4, В7--ВВ, 95, 102--103,<br />
107, 115, 117, 119, 122, 124--127,<br />
14В, 154--155, 175--1В2, 192, 194,<br />
197, 203, 205, •214;, 217--219, 221<br />
--222, 226, 252, 27В, 324--326, 329<br />
--332, 353, 394, 429, 432, 453, 464,<br />
4В5, 500, 502--504, 506, 510, 512,<br />
521--522, 532, 5ВО, 5В3, 603<br />
VII. 37, 44, 47--49, 51, 66, 6В, 9В<br />
--99, 110, 119, 121, 145, 154, 1В9,<br />
192, 196--197, 200, 209, 216, 225,<br />
23В--239, 243, 245, 253, 257, 272,<br />
306, 309, 311--312, 330, 337, 339,<br />
34В, 356--357, 362, 367--36В, 371,<br />
46В--469, 471, 473, 475, 477, 4ВО<br />
--4В3, 491, 502, 516, 519, 521--<br />
523, 556, 5ВО--5В1, 590<br />
-- agrarni program<br />
I. 246<br />
-- Aprilski plenum<br />
I. 260--26В<br />
-- Centralni komitet (СККРЈ)<br />
I. 15, 17, 18, 20, 22, 23, 34, 41--<br />
43, 67, 6В, 76, 77, во, В2, 94, 10В,<br />
124, 219, 223,·225, 227, 244, 245,<br />
247, 251, 253, 256, 267<br />
п. 70, 76, 112, 246, 351, 352, 35В,<br />
361, 405, 417, 421, 422, 516, 517<br />
IП. 1В;. 1В4, 1В5, _<br />
311, 379, 436<br />
IV. 43<br />
21 <strong>Boris</strong> Кidric, I<br />
295, 304, 305,<br />
v. 175, 1В1, 196, 19В, 200, 211--<br />
213, 215--216, 24В, 26В--269, 274,<br />
2В4, 296, 303, 34В, 357, 482, 4В4,<br />
4В8, 522--525, 545, 565--566, 570<br />
VI. 72, 74, 103, 127, 152, 176, 226,<br />
240, 243, 3В3, 582--583<br />
VII. ВО, 97, 191, 197, 321, 394,<br />
399, 406, 410, 416, 41В, 427, 431<br />
Cetvrta zemaljska konferencija<br />
I. 44, 244, 247<br />
-- Druga sednica СККРЈ<br />
V. 322Ј 522--525, 539, 541, 566,<br />
621, 626<br />
VI. 35, 90, 240, 249<br />
VII. 424<br />
-- frakciona5tvo (frakcije)<br />
I. 13, 23, 26, 2В, 29, 33--35, 45,<br />
220<br />
-- komunisti<br />
IV. 192, 196, 202, 224<br />
v. 499, 616<br />
VI. 322--323, 325, 427, 575<br />
VII. 107, 196, 245, 249--250, 266,<br />
297, 327, 340--341, 457, 465--466,<br />
480, 519, 523, 579--5ВО<br />
-- Kongres ujedinjenja<br />
Ј:. 244<br />
-- Peta zemaljska konferencija<br />
I. 225, 240, 24В, 249, 251, 25В, 259<br />
-- partijske organizacije<br />
IV. 500<br />
V. 231--232, 234, 243, 246, 266,<br />
271, 2В1, 2В3--2В6, 305, 319, 327<br />
--32В, 479--4ВО, 4В2, 500, 517,<br />
522-523, 527, 537, 541, 544, 568,<br />
60В, 619, 625, 638<br />
VI. 64, 70, 72, ВВ-.В9, 93, 95--97,<br />
128, 225, 237, 250, 253, 33В, 459<br />
VII. 122, 236,. 246, 319, 33В--341,<br />
345--346, 410, 416--420, 423, 427<br />
--429, 4В5, 515--517, 522--523, 579<br />
-- Peta sednica СККРЈ<br />
VII. 556<br />
-- Peti kongres<br />
IV. 491<br />
v. 175, 261, 277, 2В4<br />
VI. 246, 567<br />
VII. 394<br />
-- РККРЈ za Bosnu Hercegovinu<br />
I. 247, 254<br />
-- РККРЈ za Hrvatsku Slavoniju<br />
1. 67, 77<br />
-- Politblro СККРЈ<br />
I. 42, 75, 7В, 90, 94, 244, 246, 247
322 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 323<br />
IП. 17, 184, 185<br />
v. 522<br />
VI. 63, 78, 241<br />
VП. 410<br />
- privremeno rukovodstvo<br />
IП. 184, 185<br />
- Program КРЈ<br />
v. 234, 261<br />
VI. 13<br />
~ rukovodeca uloga<br />
IV. 220, 224, 411-412<br />
v. 234, 239, 248, 271<br />
VII. 502, 516, 580<br />
- Sekretarijat СККРЈ<br />
п. 283<br />
- Splitski plenum (1935)<br />
1. 74, 76, 77, 94<br />
- Sesti kongres<br />
VII. 265-266, 556, 608<br />
- Treca sednica СККРЈ<br />
v. 617<br />
VI. 61, 84, 86, 99-100, 244, 250,<br />
252-254, 334 -<br />
VII. 424<br />
- Visoka partijska skola "Бuro<br />
Бakovic"<br />
v. 442, 455, 581, 602<br />
VII. 565<br />
- Zemaljski biro<br />
1. 74, 227, 266, 267, 268<br />
<strong>Komunist</strong>icka partija Slovenije<br />
(КРS)<br />
1. 13-36, 37-53, 79, ВО, 219, 223,<br />
225<br />
п. 8, 15, 22, 23, 33, 63, 75, 81,<br />
83, 87, 89, 95, 97, 99-107, 110<br />
112, 114-116, 125-127, 132, 139<br />
-146, 148-151, 154-156, 160-<br />
165, 190, 191, 218, 219, 235, 237,<br />
239, 240, 242-246, 248, 253, 257,<br />
261-266, 268, 273-278, 281, 283,<br />
290, 291, 303, 304, 307, 309, 320,<br />
324, 338, 353, 373-379, З96, 397,<br />
401, 404, 407, 440-451<br />
111. 14, 15, 24, 85, 92, 157, 217,<br />
258, 259, 295, 297, 298, 301, 303,<br />
304, 309-311, 317, 325, 329, 330,<br />
332, 334, 338, "342-356, 364-37~.<br />
394, 409, 415, 442-452<br />
IV. 51, 55-56, 58-59, 87, 142-<br />
143, 169, 179-203, 220-229, 411<br />
-413, 471-472, 480, 482, 484<br />
v. 276, 537; 545<br />
VI. 324-326, 425-426, 580, 582<br />
VII. 221<br />
- autoritet<br />
IП. 373, 374<br />
- avangardni karakter<br />
IП. 365-372<br />
IV. 220, 224, 412<br />
- centralna tehnika<br />
IП. 331<br />
- Centralni komitet<br />
11. 7, 13, 20, ~в. 63, 70, 75, 76,<br />
89, 99, 101, 102, 108, 112-114,<br />
122, 132, 133, 138, 140, 142, 147,<br />
149, 152, 153, 161, 168, 171, 182,<br />
195, 197, 213, 216, 238, 239, 243,<br />
244, 246, 247, 251, 253, 273, 281,<br />
298, 304, 351, 352, 358, 361, 362,<br />
367, 373, 376, 378, 379, 405, 408,<br />
418, 439, 442, 446, 474, 484, 485,<br />
496, 511, 513, 517<br />
Пl. 53, 95, 107, 136, 152, 207, 208,<br />
262, 305, 312, 317, 321, 333, 335,<br />
338, 373, 435, 436, 441,' 443, 452<br />
IV. 43, 55-56, 144, 179, 183-184,<br />
192, 200, 203, 215, 227, 470<br />
V. 547<br />
VI. 429, 445, 504<br />
VII. 475, 481, 485, 517 -<br />
- disciplina (partijska)<br />
IП. 370, 371, 376, 377<br />
- Drugi kongres<br />
v. 276, 285<br />
- greske<br />
IП. 442-452<br />
IV. 179-193, 200, 221<br />
- gubltak kadrova<br />
п. 102, 139<br />
- Komisija za agitaciju i propagandu<br />
п. 438<br />
- komisije<br />
III. 305<br />
- konferencije i savetovanja<br />
п. 102, 122, 127, 131, 152, 158,<br />
161<br />
IV. 179-180, 186-189, 192, 215,<br />
411<br />
- iКontrolna komiSija<br />
IП. 435, 436<br />
- kritika i samokritika u КРS<br />
IП. 371, 372<br />
- linija jedinstvenog fronta<br />
1. 33, 42, 44, 46, 48, 52, 65<br />
- OЬlasni komitet za Stajersku<br />
п. 13, 53, 54, 305<br />
- odnos prema kleru<br />
п. 273-277<br />
- OkruZni komitet Maribor<br />
п. 353<br />
- partijska organizacija u udarnim<br />
brigadama<br />
1;<br />
п. 373-379<br />
- Pokrajinska konferencija КРЈ<br />
za Sloveniju и Goricanama<br />
1. 13, 15, 16, 17, 22, 35, 37<br />
- Pokrajinski komitet КРЈ za<br />
Sloveniju (pokrajinski sekretarijat<br />
i oЬlasni komitet)<br />
1. 17-24, 27, 28, 30, 33, 34, 35,<br />
37, 39, 40, 41, 42, 45, 48, 50, 52,<br />
54, 65, 77, 79, 80, 219~221, 225,<br />
226, 268<br />
- Pokrajinski komitet za Gorenjsku<br />
п. 443<br />
III. 79<br />
- Pokrajinski komitet za Primorsku<br />
(Primorje)<br />
11. 395, 439, 446, .511, 518<br />
- Pokrajinski komitet za Severnu<br />
Sloveniju -<br />
п. 16, 109<br />
~ Pokrajinski komitet za Stajersku<br />
Пl. 79<br />
,- poverenistva<br />
п. 446, 451, 468, 471<br />
- ·rad medu zenama<br />
1. 26, 28, 29, 32, 33<br />
- rad u sindikatima<br />
- (vid. Sindikati, RSO)<br />
- sednice (plenumi) СККРS<br />
v. 535, 540, 546, 548<br />
VI. 321, 340, 485, 505<br />
VII. 457-459, 467, 485, 515, 517,<br />
522, 525<br />
;__ sektori<br />
1. 18, 21, 22, 42, 43, 44, 219<br />
- taktika<br />
п. 261-266<br />
- stamparije i tehnika<br />
1. 15, 20, 25, 27, 30, 32, 222<br />
11. 110, 407, 408, 507<br />
- univerzitet<br />
1. 19<br />
- uzgoj kadrova<br />
п. 139, 140, 203, 204,<br />
- Visa partijska skola pri СК<br />
КРS<br />
IП. 305<br />
<strong>Komunist</strong>icki univerzitet narodnih<br />
manjina Zapada (KUNМZ)<br />
1. 14, 68, 74, 223, 251<br />
Komunizam<br />
IV. 535<br />
v. 334, 355, 558, 593, 603-605,<br />
609<br />
VI. 131, 134, 136, 138, 159, 213,<br />
271, 273, 290, 361, 365, 370, 372,<br />
376, 395, 403, 464, 467, 472-473,<br />
518, 520<br />
VII. 13-14, 59, 153, 162, 171-<br />
172, 215, 229, 270, 314, 365-366,<br />
404, 464, 506, 548, 594<br />
Koncentracioni logori<br />
п. 163, 174, 186, 248, 316<br />
IП. 297, 307<br />
Konferencije svestenstva<br />
IП. 113, 129<br />
Kongres izabranih delegata NOO<br />
.ш. 334<br />
Konfiskacija<br />
IV. 29, 97-98, 118, 291, 328-329,<br />
342, 389, 396, 524-525<br />
v. 8, 173, 177, 180-181, 195-196,<br />
216, 591-592, 638<br />
VI. 138, 258<br />
Konkurencija<br />
v. 399, 401-402, 461<br />
Konspiracija<br />
1. 20, 23, 32, 34, 35<br />
п. 103-107, 359<br />
Konstituanta, vid. Ustavotvorna<br />
skupstina FNRJ<br />
Kontrarevolucija<br />
1. 155, 186, _, 191, 192, 194, 202,<br />
203, 209<br />
v. 175, 195<br />
VI. 8-9, 175, 177-178, 180-181,<br />
258-259, 283, 323, 419, 424, 465,<br />
512<br />
VII. 49, 52, 59-60, 70, 117, 122,<br />
192, 245, 250, 395<br />
Kontrola<br />
IV. 158, 163, 259, 263, 334, 337,<br />
356, 359, 407, 450, 471, 480-481<br />
v. 12, 19, 22, 26-28, 31-34, 54,<br />
57-60, 98, 107, 117, 143, 197,<br />
207, 213, 232, 234, 247, 307-309,<br />
344, 382, 384-387, 409, 411-413,<br />
418-419, 422--423, 4·36, 466, 477<br />
-478, 508, 514, 531, 608-609, 627<br />
VI. 272, 464, 468, 554-555<br />
VII. 43, 141, 208, 211, 274-275,<br />
368, 403, 502, 511, 554, 574<br />
- kontrolne komisije<br />
IV. 202-203, 208, 384, 499<br />
v. 199, 399, 422, 435, 439, 466<br />
- radnicka kontrola<br />
V. 626<br />
- Savezna kontrolna komisija<br />
(SКК)<br />
IV. 12, 157, 384<br />
v. 466
324 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PREDМETNI RВGISTAR 325<br />
'·<br />
Konzulta za LjuЬljansku pokrajinu<br />
11. 15, 16, 23, 32, 82, 130<br />
1П. 307<br />
1V. 47<br />
. Koreja<br />
V1. 454, 461<br />
VI1. 359<br />
Korpus<br />
- Deveti NOV i РОЈ<br />
[1. 296<br />
1П. 89, 185, 413, 420<br />
- Drugi SS, tenkovski<br />
п. 505<br />
1П. 24, 82<br />
- italijanski, Jedanaesti<br />
п. 184<br />
1П. 283<br />
- Osmi (daimatinski) NOV<br />
РОЈ<br />
1П. 240, 422<br />
- Sedmi NOV i РОЈ<br />
п. 296, 505<br />
1П. 82, 89, 120, 152<br />
- Тreci NOV i РОЈ<br />
IП. 18<br />
- TreCi SS, tenkovski<br />
п. 505<br />
Korupcija<br />
1П. 236<br />
KorиSka<br />
п. 395, 417, 455, 463<br />
111. 341, 347, 350, 354-356, 405<br />
1V. 19, 40, 167, 177-178, 210,<br />
411, 422<br />
KorиSki narodni savez<br />
п. 416 .<br />
Kosovo i Metohija, АР<br />
VI1. 446<br />
Kozjansko<br />
1П. 360<br />
Jugoslavija (Кraljevina<br />
SНS)<br />
1. 6, 11, 21, 34, 37, 45, 68, 85, 86,<br />
89, 90, 91, 94, 97, 106, 108, 112,<br />
113, 121, 124, 143, 144, 160, 162,<br />
. 1~3, 223, 224, 229, 231, 237, 238,<br />
245, 246, 251, 253<br />
П1. 17, 296<br />
1V. 10, 25, 27, 36, 41; 66, 83, 85<br />
-86, 100, 1~5, 128, 148-149, 155,<br />
168, 182, 188, 231, 254, 279, 285<br />
286, 290~297, 300, 324, 329--332,<br />
339--342, 345--346, 349, 352--353,<br />
362, 364-367, 378, 396, 399---400,<br />
402, 405---406, 439, 442, 452, 460,<br />
Кraljevina<br />
463, 465, 494, 507, 510, 523, 526--<br />
527, 531, 541, 551--562, 554, 555,<br />
ЬьU--562<br />
\f. 15--17, 19--20, 25, 27, 29, 36<br />
--37, 41--42, 62, 67, 73, 102, 10!1,<br />
131-13~, 138, 146--147, 152--15ti,<br />
159, 1оо, 1o!l,. 186--18'1, 195, 199<br />
--200, 203, 217, 226--22!1, 251, 254,<br />
260, 263, 281--282, 289, 315--316,<br />
33ti--337, 352, 388, 402--403, 406,<br />
410, 412, 446, 453, 489, 635<br />
VI. 12, 24, 41, 6U, 82, 117--119,<br />
179, 199, 201, 239, 258, 317--318,<br />
427, 446, 459, 487, 490, 511, 543,<br />
550<br />
- Jugosloveni<br />
1. 160, 162<br />
- rasparёavanje Jugoslavije<br />
1П. 312<br />
Кraljevo<br />
namesnistvo<br />
1II. 313, 384, 402<br />
Kranjska cbelica<br />
1. 208<br />
Кranjska industrija<br />
1. 171, 172<br />
industrijska dr\lZba<br />
Кranjska<br />
(КID)<br />
1. 48<br />
Кrediti i kreditni sistem FNRJ<br />
1V. 89, 181, 312, 331, 447--448,<br />
486, 497, 508, 510, 560--561<br />
v. 14, 42---43, 99, 160, 247, 309,<br />
405, 429<br />
VI. 82, 351, 369, 405, 423,- 470,<br />
533, 540--541, 564-565, 567<br />
VI1. 228, 247, 259, 263, 268, 274<br />
--275, 300, 342, 392--393, 419,<br />
426, 496, 533, 552, 545--546, 552<br />
-553, 555--556, 577, 600, 603--<br />
604, 607--609, 643-646, 649, 656<br />
-657<br />
Кrekova nacionalna koncepcija<br />
1. 160, 161<br />
Kres<br />
I. 58<br />
Krfska deklaracija<br />
1. 163<br />
Кrimska konferencija<br />
IП. 384, 403<br />
IV. 105<br />
Кritika<br />
IП. 231, 239<br />
IV. 22, 65, 82-83, 89, 95, 111,<br />
186, 227, 378, 429, 436, 442---443,<br />
446, 450<br />
v. 236, 273, 420, 481, 493, 617<br />
ј<br />
VI. 20--21, 62--63, 73, 124--125,<br />
З24, З26, 428---4ЗО, 436, 444-445,<br />
1186, 579<br />
Kritika<br />
I. З<br />
Kritizerstvo<br />
IП. 231<br />
Kronika<br />
I. 45<br />
Kulak<br />
IV. 478<br />
v. 427---428, 544, 546, 6З7<br />
VI. 27, 76. 331, З41--З42, З44,<br />
347--348, 531, 569<br />
VII. 196, ЗО1, З65, 412---41З, 429<br />
---431, 455, 563<br />
Kultura<br />
IV. 56, 174-175, 187, 427--432<br />
v. 78, 86, 118, 169, 580<br />
VI. З2--3З, 35--З6, 325-326, 422,<br />
425---426, 434, 437, 439---440, 470,<br />
500-501, 505--506, 523<br />
VI1. 20, 25, 52, 209, 516, 535<br />
Kultura<br />
I. 89, 248, 249<br />
Kulturni plenum OF, vid. Osvobo<br />
'dilna fronta<br />
Kvalitet<br />
v. 52, вз, 162--163, 245, 272--273,<br />
310, З17, З83, 490, 514, 524, 619,<br />
629--630<br />
VI. 1З4-1З6, 144-145, 157--158,<br />
160, 166, 200, 274, зов, ЗЗ7, З96,<br />
З98---400, 499--502, 506, 525--526,<br />
575<br />
VII. 55--56, 79<<br />
398, 519<br />
Kvislinstvo<br />
п. 171<br />
IП. 142<br />
Lakomislenost<br />
:уп. 96<br />
Il Lavoratore<br />
п. 182<br />
Le~ija smrti<br />
п. 175, 416<br />
Liberalizam<br />
п. 163, 164, З54<br />
Liblja<br />
п. 196, 209<br />
ПI. 2ВЗ<br />
Lika<br />
ПI.<br />
З46<br />
Literatura<br />
I. 248<br />
256,~ З66--З67,<br />
Lokalna privreda<br />
v. 1З, 96, 99, 116--129, 172, 210,<br />
298, З20, З74, 445---446, 455---46З,<br />
506--511, 514-515, 524, 569, 572<br />
--573<br />
VI. 17i, 188, 194, З14, ЗЗ7, З50-<br />
З51, ЗВВ, 400, 402, 469, 57З, 592,<br />
600<br />
VII. 184-185, 501<br />
Lokalpatriotizam<br />
IП. 129, 172, 178, 179<br />
IV. 164, 197, 206, 208<br />
VII. 275<br />
-- (Vid. i Patrikularizam)<br />
Luksemburg ·<br />
I. 166<br />
LjuЬljana voli<br />
IV. 72<br />
LjuЬljanska pokrajina (provincija)<br />
п. 9, 15, 11З, 115, 1ЗО, 161, 166,<br />
186, 205, 2ЗЗ, 246, 248, 251, 254,<br />
255, 258, 259, 291, 352, З55, 362,<br />
З64, 381, З92, З93, 400, 415---418,<br />
427, 444, 456, 561--464, 466, 477,<br />
497<br />
IП. 9, 24-26, 29, 72, 78, 79, 115,<br />
187, з11, з1з, З34, ззв~з4о, З44,<br />
З47, З50<br />
- .(Vild. i Konzulta .. :)<br />
LjuЬljaft$ki zvon<br />
I. 1, 2, З, 4, 54, 194<br />
п. 400<br />
IП. 296, ЗОО, ЗО1<br />
Ljudska posojilnica<br />
п. 401<br />
Ljudska pravica<br />
I. 225<br />
п. 7; 218, 22З, 224, 227, 2З5, 257,<br />
261, 27З, 278, 287, 288, 292, З21,<br />
З34, З45, 4ЗВ, 444<br />
IП. 9, 5З, 56, 6З, 64, 88, 107, 111,<br />
11З, 128, 1З1, 136, 1ЗВ, 139, 141,<br />
143, 146, 158, 168, 1ВЗ, 185, 194,<br />
201, 227, 250, ЗО5, З59, 364, зво,<br />
З88, З91, З94, З96, 402, 404, 406,<br />
409, 410, 414, 417, 456 .·<br />
IV. 1З, 17--20, 29, 43, 45, 74, 78,<br />
во, 91, 94, 96, 100, 104, 113, 122,<br />
131, 145, 155, 166, 168, 172, 175,<br />
177, 210--211, 272, 276, 321, 433,<br />
438. 453. 459<br />
V. 64, 608<br />
VI. 115, 147, 152, 175, 195, 207,<br />
212, 216, 222, 425, 428, 505<br />
VII, 139, 199, 243--244, 265, 519
326 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941 •.<br />
PRВDМETNI REGISTAR 327<br />
Madarska<br />
1. 237<br />
11. 212<br />
111. 103, 223<br />
IV. 187, 493<br />
V. 48, 592-593<br />
VI. 9, 24, 48, 79, -463, 530<br />
VII. 361, 397<br />
- Madari<br />
1. 161<br />
Magacini (fabricki, sreski)<br />
v. 433-435, 437-438, 466,. 41!9,<br />
628<br />
Majnicka deklaracija<br />
11. 371<br />
Majska deklaracija (1917)<br />
1. 159, 161<br />
ЈП. 83<br />
Makedonija<br />
1. 92, 256<br />
IV. 85, 465, 500, 503<br />
v. 90, 152, 209, .230, 296, 298-<br />
299, 350, 352, 358, 430, 448, 469,<br />
476, 549<br />
VI. 12, 33-34, -67-68, 86, 126,<br />
251, 351, 425, 525, 571, 595<br />
VII. 23, 45, 189-190, 307-308,<br />
338, 342-343<br />
- Makedonci<br />
1. 105, 120<br />
Makedonsko pitanje<br />
III. 160, 161<br />
Mala Ьiblioteka<br />
(u Sloveniji)<br />
1. 54<br />
Malogradanstina<br />
IV. 143-144, 179, 187-189, 193,<br />
195-196; 220, 224-228, 411, 484<br />
v. 445, 458<br />
VI. 325, 328, 424, 431-432, 437-<br />
438, 502-504<br />
VП. 195-197, 295, 323. 348-349,<br />
462, 493, 514, 517, 519-520, 522-<br />
525, 528. 556<br />
MariЪoтski vestnik<br />
IV. 28, 170<br />
M>l"Гksizam-lenjinizam<br />
1. 88. 92, 117. 240-246. 248. 250<br />
-25::1. 256. 257. 258. 263. 264<br />
II. 103, 122, 123, 142, 1~6. 160<br />
III. ::144. 370. 379, 395. 397<br />
IV. 304. 524, 5::16. 5::19-540·<br />
v. 175-176. 180. 192. 197. 200.<br />
2.5. 227. 232-235, 240. .4R. 271.<br />
274. 285-286, ::107-::108. ::122-::123,<br />
~38. ::157. 454. 49::1--494. 496. 498.<br />
~no. 519-520. 545-546. 551-554,<br />
571, 602, 605-606, 609-610<br />
VI. 8-9, 23, 42, 51, 62, 79, 87,<br />
108, 116, 124, 133, 146, 175-179,<br />
182, 220, 325, 331, 428, 430-431,<br />
463, 467, 502, 505, 514<br />
VII. 20, 194, 197, 212, 215, 229,<br />
271-273, 298, 312-313, 357, 368,<br />
522<br />
Maroko, francuski<br />
п. 196, 209<br />
Marshallov plan<br />
v. 219<br />
VI. 530<br />
VII. 291, 355, 360<br />
Masovna streljanja<br />
11. 18, 186, 187, 252<br />
Masovne organizacije<br />
1. 29, 79, 82, 87, 88, 92, 93, 98,<br />
99, 101, 102, 113, 122, 163, 235,<br />
239<br />
- (Vid. i DruStvenopoliti:Cke organizacije)<br />
Masovne racije<br />
11. 163, 254<br />
Masovno proterivanje Slovenaca<br />
11. 16, 18, 19, 21, 25, 472<br />
111. 157, 269<br />
Medunarodna aktivnost FNRJ<br />
(spoljna politika)<br />
IV. 217, 279-282, 351<br />
v. 178, 525, 593, 602<br />
VI. 7, 23, 42-43, 182, 195, 203-<br />
204, 206, 421-422, 454, 456, 461,<br />
476, 534<br />
VII. 326, 355, 359<br />
- (Vid. i Zapadne zemlje,<br />
Zemlje narodne demokratije)<br />
Medunarodna federacija sindikata<br />
1(amsterdamSka)<br />
111. 304, 313<br />
Medunarodni kongres radnih zena<br />
(1934)<br />
1. 31, 32<br />
Medunarodni ugled Nove Jugoslavije,<br />
vid. Nova Jugoslavija<br />
medunarodni ugled<br />
Mehanizacija (privrede)<br />
V. 599<br />
VI. 10-11, 24, 45-46, 50, 78-<br />
79, 227, 233-234, 345'<br />
VII. 259, 295<br />
Meliora:cija<br />
IV. 342<br />
v. 239, 263, 265, 272, 304<br />
VI. 56, 92<br />
Mesovita druStva<br />
v. 592-593<br />
VI. 472<br />
Metternichov apsolutizam<br />
1. 176<br />
MeZicka dolina<br />
11. 416<br />
Milizia volontaria anticomunista<br />
(МVАС), vid. Dobrovoljna antikomunisticka<br />
milicija<br />
Mirovna konferencija u Londonu<br />
i Parizu<br />
Ill. 354<br />
Mirovna konferencija u Parizu<br />
IV. 101, 104, 216, 219, 270-272,<br />
286, 321<br />
Мirovne konferencije u Parizu<br />
п. 444<br />
Mirovni kongres u Zenevi<br />
1. 124-126<br />
Mirovni ugovor sa Italijom<br />
IV. 272<br />
v. 103<br />
Mlada pota<br />
1. 79, 82, 83, 124<br />
Mlada Slovenija<br />
11. 158, 425<br />
Mladi Ъoljsevik<br />
1. 92<br />
Mladi plamen<br />
I. 54, 55<br />
Mladi Prekmuтec<br />
111. 308<br />
Mladina<br />
1. 194<br />
11. 425<br />
Mladinska тeuija<br />
VI. 506<br />
Mladoslovenci<br />
1. 1, 163, 205<br />
Mobilizacija u NOV РО Slovenije<br />
III. 78. 82. 97, 98, 109, 110. 129,<br />
130, 143-145, 178, 189, 245, 247,<br />
261, 262, 266-268, 341, 349, 352,<br />
354, 356<br />
Modra ptica<br />
1. 54<br />
Mongolija<br />
11. 211<br />
Monopol<br />
VI. 559-560, 568-569, 598<br />
VII. 27-28. 42-43. 66. 70. 91,<br />
120, 158. 174. 176. 191-193. 197,<br />
201, 207-208, 222, 226~228, 247,<br />
282-283, 99-300, 305, 330, 441,<br />
447, 448-489, 504, 518, 535, 555,<br />
576-578, 591-593, 607, 649<br />
Monopolizam<br />
v. 402-403, 407-408, 431-432,<br />
436, 439, 441, 468-469, 607<br />
Vl. 144, 161, 170, 356, 358-359,<br />
400, 415, 588<br />
VII. 60, 192~193, 201-202, 209,<br />
226-228, 247, 269, 271, 376, 403,<br />
426, 477, 535, 548, 554-555, 578,<br />
592<br />
Morganova linija<br />
IV. 31<br />
Moskovska konferencija ministara<br />
spoljnih poslova 1943. godine<br />
11. 329, 330, 506, 516, 517<br />
Muzej narodnog oslobodenja u<br />
LjuЬljani<br />
11. 444<br />
Muzejsko dru!!tvo za Kranjsko<br />
1. 170<br />
Muzicka akademija u LjuЬljani<br />
111. 297<br />
_ Nacionalizacija<br />
IV. 268, 386-390, 391-397<br />
v. 8, 168-172, 177-178, 180-<br />
181, 183-185, 188, 190-192, 195,<br />
199-200, 341, 357, 360, 367, 510<br />
VI. 118, 130, 133, 138, 395, 397,<br />
418-419, 466, 470, 512, 584<br />
VII. 7, 10-11, 71, 117, 167, 249<br />
-250, 347, 371, 398<br />
- zakon о nacionalizaciji privatnih<br />
privrednih preduzeca ·<br />
IV. 386-390, 391-397, 509<br />
v. 117, 168-169, 171, 173-174,<br />
367<br />
Nacionalizam<br />
IV. 142, 149, 152, 173-174, 192,<br />
194-195, 197-199,.412, 465-466,<br />
470, 479<br />
v. 11-13, 73, 209, 218-219, 227<br />
-228, 444, 548, 603<br />
VI. 116, 425-427. 432-433, 436<br />
-438. 442, 444, 502<br />
Nacionalna politika<br />
IV. 10<br />
v. 208. 609<br />
VI. 426. 431, 434<br />
VII. 148, 189<br />
Nacionalni dohodak<br />
v. 150-153. 203-205. 210. 293-<br />
294. 301. 331, 521. 532. 549. 609<br />
VI. 55. 66-68. 85. 341. 471-<br />
472, 539, 545, 553, 585, 587
328 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 329<br />
1111. 9, 18,. 36, 39--40, 50, 62, 64<br />
--65, 73, 120--121, 124--126, 131<br />
136, 138, 145--147, 152--156, 159<br />
--163, 165, 179--183, 185--187,<br />
. 189, 212, 217, 238, 292, 305, 333,<br />
. 353, 409, 466--467, 484, 487, 490,<br />
512--513, 530, 543~544, 582, 623,<br />
627--631<br />
-- druStveni proizvod<br />
111. 168, 404, 415<br />
1111. 159--160, 162--163, 304--305,<br />
597, 622<br />
Nacionalni komitet oslobodenja<br />
Jugoslavije (NКОЈ)<br />
1. 79<br />
11. 320, 331, 338, 340, 342, 344,<br />
509, 510, 512<br />
111. 9--13, 16--19, 27, 34--38, 41,<br />
43, 48, 49, 119, 129, 134, 136, 140,<br />
184, 185, 223, 225, 299, 313, 343,<br />
348, 352, 358, 385, 402, 406, 429,<br />
430, 457, 458<br />
IV. 34, 490, 501<br />
Nacionalni komitet oslobodenja<br />
Slovenije (NКOS)<br />
III. 35--37, 42, 48, 51, 429<br />
Nacionalno pitanje<br />
1. 2, 4, 8, 12, 89. 90, 155, 156,<br />
195, 240, 245, 247, 258<br />
IV. 8, 13, 20, 23, 30, 102,~ 104,<br />
110, 124--125, 128--129, 132, 148,<br />
151, 168, 173--175, 177--178, 181,<br />
197, 199, 278, "321--322, 327, 362,<br />
391, 416, 422, 465, 522<br />
V. 16, 72, 103--104, 187, 206--<br />
207, 261<br />
111. 210, 218--221, 326, 437, 548<br />
1111. 357, 366<br />
-- slovenacko<br />
1. 2, 3, 18, 159, 177, 178, 185<br />
Nacelo neodlozne orиZane akcije<br />
11!. 279--282<br />
Nafta<br />
IV. 296, 377, 396<br />
V. 250--251, 297, 304, 597<br />
111. 41. 53--54, 109, 148, 188, 196,<br />
209, 316<br />
111!. 84, 181<br />
Na~ttadivanie<br />
v. 529. 600--601, 615<br />
111. 162, 269, 280, 374, 416, 426,<br />
467<br />
111!. 37, 46, 370, 392, 415, 428,<br />
523<br />
-- (Vid. i Plate)<br />
-- nagradivanje рЈ:еща radu<br />
111. 130, 288--289, 370, 372, 375,<br />
558--559<br />
111!. 38, 74, 76, 104, 108, 229,<br />
237, 402, 413, 419--421, 541<br />
Napredna delovna skupnost<br />
11. 74<br />
Napredna omladinska organizacija<br />
"Preporod"<br />
111. 320<br />
Naprej<br />
I. 160<br />
Nартеј<br />
zastava slave<br />
11. 75<br />
Narod v jeci<br />
11. 36<br />
Narodna demokr"atija<br />
11. 111, 118, 134, 148, 166, 167,<br />
251, 264, 288, 311, 314, 318, 326,<br />
338, 368, 396, 457<br />
11!. 22~ 27, 28, 32, 39, 42, 43,<br />
51, 61, 62, 79--81, 89, 90, 101,<br />
106, 121, 122, 133, 228, 292, 332,<br />
334, 350, 351, 359, 362, 369, 370,<br />
383, 384, 415, 419--421<br />
IV. 10, 20--22, 31--32, 38--39,<br />
57--59, 62, 64--73, 74--77, 82,<br />
91--92, 101, 107--108, 112, 123,<br />
126, 162, 285, 287, 306, 322, 327,<br />
414--417, 423, 425, 431, 442, 446,<br />
450, 464, 469<br />
v. 173, 176, 200, 208, 608<br />
111. 21, 32, 108--109, 114--115,<br />
181, 221, 329<br />
111!. 118, 136<br />
Narodna drzava<br />
111. 208<br />
. Narodna imovina', vid. Drzavna<br />
imovina, Opstenarodna imovina<br />
Narodna odbrana<br />
111. 204, 461<br />
VII. 40, 132--133, 136, 138, 145,<br />
182, 189; 230--231, 255, 261, 273,<br />
353, 409, 484, 490, 492, 582, 586<br />
--590<br />
Narodna odbrana Jugoslavije<br />
!11. 38<br />
Narodna omladina Jugoslavije<br />
(NOJ)<br />
IV. 289, 303--304, 351<br />
Narodna pomoc<br />
п. 36<br />
Narodna revolucija<br />
II. 29, 30, 71, 72, 78, 79<br />
-- demokratska revolucija<br />
11. 132, 139, 141, 149, 150<br />
Ц!, 398, 400<br />
Narodna skupstina Bosne i · Hercegovine<br />
111. 17<br />
Narodna skupstina FNRJ<br />
п. 485<br />
III. 12, 300<br />
IV. 145, 166, 177, 238, 381, 391,<br />
397--399, 467--493<br />
v. 40, 60--62, 70, 149, 167--168,<br />
171, 199, 218, 249, 293, 341, 344,<br />
608<br />
VI. 106<br />
VII. 38, 39, 73--74, 90--91, 96,<br />
110, 119, 122, 127--131, 133, 136<br />
--137, 160, 179--182, 184--185,<br />
187, 189, 193, 199, 214, 217, 219<br />
--220, 237--238, 241, 357, 402,<br />
432, 434, 436--437, 439, 449, 454,<br />
506, 558--559, 561, 571, 604<br />
-- Prezidijum<br />
IV. 166, 249, 251, 255, 264, 267,<br />
269, 414, 490<br />
VI. 114, 139, 141, 208, 521, 553<br />
VII. 438, 481, 558--559, 571<br />
--· Savezno vece<br />
IV. 230, 234--235, 238, 240, 254,<br />
380, 383, 386, 391, 398, 405, 467<br />
v. 287, 293, 608<br />
VI., VII., vid. Narodna skupstina<br />
-- Savezno vece proizvodaca<br />
VII. 600, 603<br />
-- Vece naroda<br />
IV. 230, 234--235, 254, 380, 386,<br />
467<br />
v. 287, 293, 608<br />
111. vid. Narodna skupstina<br />
VII. 128<br />
-- Zakonodavni odbor<br />
IV. 204. 230, 254, 380, 485, 489,<br />
507. 515<br />
v. 287, 341<br />
VII. 432, 442<br />
Narodna skupstina NR Slovenje<br />
v. во<br />
VI. 195<br />
Narodna skupstina Srblje<br />
!11. 417<br />
Narodna tehnika Jugoslavije<br />
III. 185. 343<br />
Narodna vlada<br />
-- Bosne i Hercegovine<br />
!П. 17<br />
-- Crne Gore<br />
III. 17<br />
-- Hrvatske<br />
III. 114, 417<br />
Narodna vlada Slovenije<br />
11. 83, 485<br />
m. 36, 299, 300, 305, 309, 343,<br />
413, 417, 420--424<br />
IV. 7, 11--13, 17--18, 34, 43--44,<br />
83, 87, 94, 96, 100, 104, 113, 115,<br />
159, 227, 438--439, 446, 450<br />
-- konferencija radnickih predstavnika<br />
IV. 80, 433<br />
-- konferencija<br />
IV. 97<br />
-- ministarstva<br />
IV. 13, 205--206<br />
-- ministarstvo trgovine<br />
IV. 156, 472--473, 479<br />
-- ministarstvo za industriju<br />
IV. 181, 476<br />
-- ministarstvo za lokalni saobracaj<br />
IV. 466<br />
-- ministarstvo za poljoprivredu<br />
IV. 471, 474<br />
-- ministarstvo za snabdevanje<br />
IV. 475, 480--481<br />
-- planska komisija<br />
IV. 193<br />
-- predsednistvo<br />
IV. 80,- 121, 451<br />
-- predsednik<br />
IV. 113, 428--431, 433--434, 436,<br />
442--444, 446, 448, 450, 453--<br />
457, 461<br />
-- privredni savet<br />
IV. 193<br />
-- sav.etovanje sa predstavnicima<br />
seljaka<br />
IV. 9, 439<br />
-- S'\Vetovanje sa trgovcima<br />
~nsti onicarima<br />
IV. 96, 439<br />
-- ured za drzavnu kontrolu<br />
IV. 157<br />
-- ured za stampu<br />
IV. 71, 433<br />
-- verska komisija<br />
IV. 121<br />
Narodna vlast<br />
п. 31, 32, 55, 62, 71. 79, 96, 110,<br />
115--121, 125, 127. 129, 133, 138,<br />
140, 166, 169, 182, 232, 236, 241,<br />
246, 253, 272, 296, 300, 311. 312,<br />
317, 320, 321, 323--325, 327, 336,<br />
364, 368, 369, 393, 430, 467, 469,
1<br />
330 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 331<br />
474, 475, 479, 498--501, 513, 515,<br />
516<br />
П!. 20--45, 51, 52, 56, 58--63,<br />
'. 65, 70, 76, 78, 80, 84~86, 89-<br />
-91, 93, 101, 102, 109, 111, 113,<br />
114, 117, 120--122, 135, 136, 140,<br />
152, 156, 171, 172, 174--176, 188,<br />
189, 197, 203, 219, 225, 227, 233<br />
--237, 245, 248, 249, 261, 262,<br />
268, 311, 333, 343, 350, 353--355,<br />
380, 404, 415, 421, 422, 424, 428<br />
--433, 437, 439, 446, 449, 459, 460<br />
IV. 7, 12, 22, 34, 43--44, 64--65,<br />
74--77, 80--84, 94, 111, 120--121,<br />
132, 140, 148, 157, 159, 161--165,<br />
169--173, 202--207, 241, 322--<br />
324, 327, 343--344, 347, 362,<br />
372, 393, 415, 422, 432, 444--445,<br />
448, 450--451, 464, 520--528, 550<br />
V. 8, 72--74, 76, 118, 121--122,<br />
139, 141, 175, 191--195, 197, 199,<br />
206, 222--223, 227, 257--259, 288,<br />
305, 328, 404--405, 438, 458, 536<br />
VI. 179, 187--188, 258--259, 283,<br />
322, 324, 354, 397, 433<br />
VII. 58, 137, 202, 209<br />
-- karakter vlasti<br />
IV. 322, 326--329, 331--332, 337<br />
--338, -341, 349, 372, 508, 520--<br />
528, 561<br />
v. 8, 175<br />
VI. 322<br />
VII. 59--60<br />
-- organi narodne vlasti<br />
v. 354, 35В, 360, 460, 463, 571,<br />
627<br />
VI. 115--116<br />
VII. 152<br />
-- i svestenstvo<br />
!П. 113--11В<br />
Narodna zastita (NZ)<br />
II. 356--359, 393, 406, 427, 428,<br />
469, 491, 49В<br />
III. 3В, 39, 46, 52, 319, 327, 32В,<br />
333, 334, 337<br />
Narodne mase<br />
v. 73--74, 76--77, В5, 14В, 194,<br />
197, 216, 373, 431, 456, 572,<br />
VI. 12, 41, 59, 64, 9В, 154, 176,<br />
17В, 217, 433, 464, 501, 505, 5ВО,<br />
5В3<br />
VII. 19В, 325--327<br />
Narodne repuЫike<br />
IV. 19В, 399, 402--403, '485; 497<br />
--49В, 500, 509--510, 512, 518, 560<br />
v. 22, 26, 75, 94, 160--161, 169,<br />
171, 206, 208--211, 260--262, 2В5,<br />
305--306, 309--310, 342, 346; 34В,<br />
359, 372, 377--378, 3ВО, 3В9--390,<br />
393--394, 400, 421--422, 425, 42В,<br />
431, 433, 435, 443--446, 476, 50В,<br />
512, 521--522, 530, 533, 594, 597<br />
--599, 607, 609, 623--624, 634<br />
--637<br />
VI. 25, 28, 31--35, 56--57, 72--<br />
73, 80, В4--В5, 90--91, 107--10В,<br />
13В, 152, 210, 221, 241, 244--245,<br />
250--251, 316, 319, 33В, 352, 355,<br />
369, 37В, 3ВО, 3В4--3В5, 3ВВ--391,<br />
432, 43В, 440--442, 465, 54В, 551,<br />
556, 573--575, 577, 5В5--5ВВ, 592<br />
--595, 59В--599, 601, 603--604<br />
VII. 1В, 20, 22--23, 39, 61, 64--<br />
65, 124--125, 127, 136, 14В, 161,<br />
1В3, 18В--190, 212, 306, 309, 347,<br />
392, 43В, 441, 450, 453--455, 4В7,<br />
493, 504, 511--513, 51В, 524, 537,<br />
54В, 55В, 571, 606--609<br />
-- (Vid. i svaku posebno)<br />
-- narodne skupstine republika<br />
VI. 167<br />
VII. 53--54, 67, 126--127, 129<br />
--130, 135, 179, 1ВВ, 193, 199,<br />
214, 217, 219--220, 237, 402, 437,<br />
440, 600<br />
-- nerazvijene republike<br />
IV. 500, 501<br />
v. 209, 260--266, 475--476, 609<br />
VI. 6В, 85, 350, 352, 545, 573,<br />
5ВВ, 592<br />
VII. 1В9, 274--275 .<br />
-- planovi (drиStveni) republika<br />
IV. 316, 354, 513--514, 546<br />
VII. 39, 123, 127, 1В7--1В9, 212<br />
--214, 449, 512, 606<br />
-- privredni saveti republika<br />
VI. 349,- 3ВО, 3В4, 3В6<br />
VII. 210, 232, 236, 253--254, 429<br />
--430, 460, 495, 512 .<br />
-- republicka ministarstva, aparat,<br />
organi<br />
v. 11, 114, 169, 421--422, 445,<br />
455, 555, 566, 56В, 619, 624<br />
VI. 73--74, 111, 251, 237, 33В,<br />
432, 575<br />
VII. 15В, 210, 232, 234--235, 267,<br />
311, 52В<br />
-- republicka ministarstva gradevina<br />
v. -504, 52В<br />
VI. 316<br />
-- republicka ministarstva industrije<br />
i rudarstva<br />
v. 94, 97, 509, 52В, 530<br />
VII. (saveti) 11В, 3В2, 446, 464,<br />
477--47В<br />
-- republicka ministarstva poljoprivrede<br />
v. 241, 513, 565, 567--56В<br />
VI. 72<br />
VII. (saveti) 306, 346<br />
-- republicka ministarstva rada<br />
v. 161--162, 359, 514, 52В--529<br />
VI. 57, 316, 337<br />
-- republicka ministarstva trgovine<br />
v. 257, 406--407, 425, 431, 4З6,<br />
43В, 599<br />
VI. З16, 47В<br />
-- republicka ministarstva za<br />
komunalne poslove<br />
v. 127, 320, З43, 34В, 462, 47В,<br />
506, 509, 511, 513, 515, 555<br />
-- republicka privreda<br />
v. 25, 90--91, 96--97, 99, 207--<br />
20В, 210, 29В, 443, 446, 507, 554,<br />
597<br />
VI. 30--З1, З7, 44, 46, 1ВВ, 206<br />
-- republicka rukovodstva (par<br />
tijska, СК)<br />
v. 566, 56В, 60В<br />
VI. 72, ВО, 240, 33В, 443<br />
VII. З13, 321, 512<br />
-- republicke planske komisije<br />
V. 5В, 94, 161--162, 241, З9З,<br />
41В, 445, 495, 59З~594, 6З6<br />
VI. 74, 16З, 167, З16, ЗЗ6, 352<br />
--З5З, З56, 3ВО<br />
VII. 1ВВ, ЗОВ<br />
-- repuЬlicke uprave za plan<br />
VI. 56В, 574, 59В<br />
-- republicke ustanove<br />
V. 1З, 61В<br />
VI. 25, 194, 575<br />
-- vlade narodnih republika<br />
v. З60, З76, 47В, 50В--509, 520,<br />
566--56В,<br />
6З6<br />
VI. 3З, З7, 74, 14З, 209, З16, З69,<br />
З94, 5З7, 542, 54В, 56З, 59З<br />
VII. 2З, 54, 104, 127, З41, 402,<br />
451. 5З5. 570, 656<br />
Narodni front Jugoslavije (NFJ)<br />
IV. 11, 7В, 106, 10В, 12З, 1З1,<br />
1ЗЗ, 1З5, 457--45В, 461<br />
v. 151--152, 17З, 176~177, 19З,<br />
197--19В<br />
VI. 79, 95<br />
-- frontovske radne brigade<br />
v. 329, 52З, 600<br />
VI. 1В, 29, З2, 46, 100, 241, 315<br />
-- Glavni odbor<br />
IV. 12, 78<br />
-- Izvrsni odbor<br />
IV. 7В<br />
v. 106<br />
VI. 98<br />
-- organizacije NF<br />
VI. 70, 81, 9В--99<br />
-- proglas za izbore u Ustavotvornu<br />
skupstinu DFJ<br />
IV. 107<br />
-- Prvi kongres<br />
IV. 11, 7В, 42З<br />
Narodni front omladine<br />
I. 75, 7В, В2, В3, ВВ, В9, 124,<br />
227, 2ЗО, 231, 2ЗЗ--239, 26З<br />
Narodni front Slovenije<br />
III. ЗОВ,<br />
З10<br />
Narodni odbor (NO)<br />
п. 23, 100<br />
IV. 16В, 251--252, 256, ЗО6, 3В4,<br />
З99, 402--403, 40В--409, 422, 511<br />
--512, 561<br />
v. 96--97, 127--12В, 161, 376--<br />
379, 437, 44З--444, 456, 458--<br />
46З, 480, •507---509, 515, 537, 544,<br />
555, 595<br />
VI. 37, 107--10В, 125, 225, 457<br />
VII. 41, 5З--54, 65, 67, 127, 19З,<br />
199, 20З, 212, 214, 217--21В, 239,<br />
296, 301, З58, З7З, 450, 501--502,<br />
511, 545, 570, 579, 599<br />
-- (Vid. i Srez, OЫast, Opstina,<br />
Narodna vlast)<br />
-- izvrsni odbor<br />
V. 456<br />
VI. 144<br />
-- lokalni organi vlasti i ustanove<br />
v. 11--12, 114, 116--117, 119--<br />
120, 122, 37З, З77, 421--422, 511,<br />
592<br />
VI. 549<br />
VII. 21, 141, 294, З71, З7З, 502<br />
-- Opsti zakon о narodnim odborima<br />
V. (1949. g.) 570, 608<br />
VII. (1952. g.) 214, 2З4, 578<br />
Narodni porez<br />
п. 31, 44, 61, 251, 35З<br />
III. З27<br />
Narodno izdajstvo<br />
III. З3В, 340, 423<br />
- ..
332 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 333<br />
IV. 11-12, 21-23, 29, 38, 43-<br />
44, 47--48,. 51-52, 54-56, 60,<br />
65, 91-93, 97-98, 101-102, 106,<br />
... 1'12, 114--11'1'7, •1'19, 124, 1'29, 147<br />
-151, 158, 160, 169, 212, 282, 285,<br />
. 291, 322, 326, 328-329, 365, 404,<br />
415, 456--457, 466, 483, 523-524<br />
v. 72-73, 173, 177, 182, 195<br />
- (Vid. i Kvislinstvo)<br />
Narodnooslobodilacka borba (NOB)<br />
I. 69, 76, 222.:.......225, 246, 249, 254<br />
IV. 8, 11, 14-16, 20-21, 26, 29<br />
-30, 38, 41, 43--44, 46-59, 63,<br />
79-81, 86, 102, 105, 108, 125,<br />
128, 131, 145, 147-154, 166, 168,<br />
178, 195, 211-212, 215, 218-<br />
221, 278-279, 285-291, 321-<br />
323, 327-328, 339, 344, 361-<br />
365, 371~372, 411, 414--415, 422,<br />
428, 430--432, 433--436, 438-440,<br />
453-454, 456, 458--461, 463, 465,<br />
507, 522-523<br />
V. 51, 71-75, 78, 85, 102, 154,<br />
163, 173, 175-176, 182-183, 192<br />
-193, 195, 348<br />
VI. 175-176, 178-179, 217-219,<br />
222, 427, 429, 446-447, 463, 502<br />
VII. 68, 196-197, 516<br />
- otadzblnski rat<br />
п. 456<br />
IП. 10, 21, 23, 34, 47, 52, 57, 59,<br />
60, 62, 88, 92, 94, 96, 99, 104,<br />
107-109, 117, 128, 163-165, 183,<br />
222, 223, 248, 250, 251, 267, 269,<br />
270, 381, 382, 395, 413, 418, 419,<br />
429, 440, 450-452<br />
Narodnooslobodilacka vojska<br />
- Сгnе Gore<br />
п. 322<br />
- Hrvatske<br />
п. 322,419<br />
- Slovenije, vid. Slovensko<br />
partizanstvo<br />
- Srblje<br />
п. 322<br />
Narodnooslobodilacka vojska i<br />
partizanski odredi Crne Gore<br />
III. 185<br />
Narodinooslohodilacka vojska i partizan'Siki<br />
odredi Hrvatske<br />
III. 407<br />
Na1"odmoosloЬodilacka vojska i part''ZЭ.IlSki<br />
odredi Jugoslavije<br />
п. 42, 80, 185, 189, 221-224,<br />
228, 230, 247, 248, 257, 258, 275,<br />
276, 278,<br />
325, 328,<br />
390, 409,<br />
444, 460,<br />
506<br />
283, 292,<br />
344, 345,<br />
410, 413,<br />
461, 465,<br />
294, 300,<br />
366, 367,<br />
419, 420,<br />
472, 474,<br />
321,<br />
389,<br />
438,<br />
481,<br />
ПI. 7, 8, 56, 78, 79, 100, 108,<br />
119, 136, 140, 144, 183-187, 193,<br />
212, 227, 228, 230, 240, •241, 244,<br />
257, 259, 272-294, 312, 333, 349,<br />
350,-354, 358, 360, 382, 385, 406<br />
- Vrhovni stab<br />
II. 52, 68, 76, 108, 109, 181, 216,<br />
285, 314, 320, 337, 351, 352, 357,<br />
·367; 390, 409, 420, 421, 458, 465,<br />
473, 476, 481<br />
IП. 72, 136, 184, 185, 223, 278,<br />
316, 318, 333, 340, 343, 354, 406,<br />
409, 427, 440<br />
N a.rodnooslobodila.Oka vo]s'k:a 1 ~rtizanski<br />
odredi !Мakedonije<br />
ПI. 407<br />
Narodnooslobodilacka vojska i<br />
partizanski odredi Slovenije<br />
II. 20, 21, 35, 36, 39-41, 43, 61,<br />
67, 86, 113, 114, 116, 120, 121,<br />
125, 161, 169, 171, 177, 182, 184<br />
-188, 190, 193-200, 203, 205-<br />
207, ·213, 224-227, 230, 233, 235,<br />
239-241, 246, 247, 252, 254, 257,<br />
258, 269, 280, 286, 290, 291, 295,<br />
296, 308, 312-316, 321, 356-359,<br />
362, 363, 367, 369-371, 373-379,<br />
384, 407, 410, 415, 416, 418, 419,<br />
424, 432, 438, 441, 454-458, 463,<br />
464, 471, 478, 479, 482, 486, 487,<br />
493, 494, 497, 504, 505<br />
III. 21, 26, 47, 56, 57, 72, 73, 75,<br />
76, 78, 82, 85, 89, 96, 99, 102,<br />
104, 105, 108, 114, 120, 129, 130,<br />
135, 142, 150, 152, 171, 181-185,<br />
193, 197, 240-242, 245, 247, 254,<br />
261, 262, 272-279, 312, 317, 336,<br />
340, 346-349, 351, 352, 354, 355,<br />
364, 365, 388, 407, 433, 442, 454,<br />
455, 457, 459<br />
- brigade<br />
IП. 347, 406<br />
- divizije<br />
III. 340, 347, 406<br />
- Glavna komanda Slovenacke<br />
partizanske vojske - Glavni<br />
stab NOV i РО Slovenije<br />
II. 13, 20, 52, 55, 108, 122, 135,<br />
148, 177, 178, 186, 188, 193, 195,<br />
197, 200, 204, 205, 213, 238, 253,<br />
257, 273, 275, 290, 296, 362, 367,<br />
370, 371, 376, 377, 379, 383, 384,<br />
387-389, 395, 401, 403, 409-412,<br />
427, 428, 437, 451, 452, 457, 458,<br />
465, 466, 471, 473, 481, 483, 498,<br />
506<br />
IП. 56, 57, 73, 78, 89, 120, 152,<br />
154, 185, 227, 254, 257, 272, 287,<br />
300, 348-350, 364, 370, 372-374,<br />
378-380, 409, 440, 451<br />
- Glavna komanda Slovenackih<br />
partizanskih ceta<br />
IП. 298, 299, 305, 317, 319, 333,<br />
338, 343<br />
- grupe. slovenackih partizanskih<br />
odreda<br />
п. 313<br />
IП. 340, 406<br />
- karakter NOV i РО Slovenije<br />
II. 39--41, 66-68, 94-98<br />
IП. 272-294<br />
- korpusi<br />
IП. 406.<br />
- kulturni rad<br />
п. 411, 412<br />
- lik oficira<br />
IП. 291-293<br />
- manevarske brigade<br />
п. 200<br />
- odnos prema civilnom stanovnistvu<br />
II. 384, 396, 410, 411, 451<br />
- odredi<br />
ПI. 340, 406<br />
- operativne zone<br />
II. 409--412, 419, 424, 452, 462<br />
- organizacija<br />
IП. 241<br />
- politicki komesarijat<br />
IП. 287<br />
- poЊtiOkL !komesarijat Slovenacke<br />
partizanske vojske<br />
II. 178, 197, 382, 410, 451, 452<br />
- politicki rad u NOV i РО<br />
Slovenije<br />
III. 244-246, 265, 279, 289-291<br />
- povezanost stabova sa jedinicama<br />
ni. 242-243<br />
- reorganizacija<br />
п. 77, 86, 193, 200, 233<br />
- slovenacke narodnooslobodilacke<br />
brigade<br />
III. 26, 72, 73, 99, 105, 144<br />
- slovenacke narodnooslobodilacke<br />
divizije<br />
IП. 73, 99, 105<br />
- slovenacke partizanske brigade<br />
п. 177, 178, 194, 200, 201, 204,<br />
205, 373-379, 381, 382, 384, 388,<br />
389, 403, 410--412, 415, 419, 452,<br />
454, 464, 465, 483<br />
- slovenacke partizanske cete<br />
II. 22, 61, 67, 68, 71, 86, 102, 106,<br />
117, 125, 166, 205, 225, 240, 251,<br />
257, 313, 356, 358, 432, 457<br />
III. 99, 334<br />
- slovenacki korpusi<br />
ПI. 99, 105<br />
- slovenacki partizanski odredi<br />
п. 178, 188, 194, 204, 205, 258,<br />
312, 379, 381, 382, 384, 388, 389,<br />
403, 410--412, 452, 454, 465, 483<br />
IП. 82, 105<br />
- verski referenti<br />
п. 465, 466<br />
- vojna iskusenja<br />
п. 199<br />
- znacaj<br />
п. 257<br />
Narodnooslobodilacka vojska<br />
partizanski odredi Srblje<br />
IП. 407<br />
Narodnooslobodilacka vojska Jugoslavije<br />
(NOVJ), vid. Narodnooslobodilacka<br />
vojska i partizanski<br />
odredi Jugoslavije (NOV i<br />
РОЈ)<br />
Narodnooslobodilacki front Hrvat-·<br />
ske<br />
III. 160<br />
Narodnooslobodilacki front Jugoslavije<br />
IП. 385<br />
odhori .(NOO)<br />
п. 121, 124, 125, 137, 139, 143,<br />
152-154, 170, 171, 173, 259, 368,<br />
395, 398, 475, 499, 512<br />
IП. 28, 39, 51, 53, 58, 59, 101,<br />
102, 136, 137, 140, 176, 177, 201,<br />
334, 353, 429, 430, 433--435, 437,<br />
438, 446, 459, 460<br />
IV. 60, 62-64, 74-76, 94, 139,<br />
161, 171, 203-208, 358, 445, 479<br />
--481, 523<br />
- (Vid. i Narodni odbori)<br />
- aktivizacija<br />
IП. 61-63<br />
- gradski<br />
III. 99<br />
- izbori za NOO<br />
NarodnoosloЪodilaOki
334 BOIЦS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933--1941.<br />
PREDМET.t\11 REGISTAR 335<br />
III. З9-42, 45--57, 51, 52, 58, 59,<br />
66, 67, 90,-101, 119, 121, 122, 1З7<br />
IV. 2З, 62--64, 68--78, 441, 444<br />
-- mesni<br />
. ·пi. з9, 45, 46, 58, 61--6З, 88, 119,<br />
. 121. .<br />
- Mesni narodni odbor LјиЬ.:<br />
ljana<br />
III. 299<br />
-- okruZni<br />
III. 2В, З9, 40, 58<br />
-- OkruZni NOO Bela krajina<br />
III. 90<br />
- pokrajinski NOO za Slovenacko<br />
primorje<br />
III. 58<br />
-- sreski<br />
III. 2В, З9, 58, 61<br />
- Sreski. NOO Metlika<br />
III. 119<br />
Narodnooslobodilacki partizanski<br />
odredi Jиgoslavije .(NOPOJ), vid.<br />
Narodnooslobodilacka vojska i<br />
partizanski odredi Jиgoslavije<br />
(NOV i РОЈ)<br />
Narodnooslobodilacko vece na oslobodei:юj<br />
teritoriji 1942. godine<br />
ПI.<br />
ЗОВ<br />
Narodnooslobodilacko vece za SlovenaCk-o<br />
tprimorje (PJ:"imor.skи<br />
Sloveniju), vid. NaroonoosvOЬodliln~<br />
svet IZa Primorsko Sloven:ijo<br />
-Narodnoosvobodilni svet 1942. godine<br />
п. 170, З72<br />
Narodnoosvobodilni svet za Primorsko<br />
Slovenijo<br />
П. ЗОЗ, ЗО4, 51З<br />
III. З2, ЗЗ<br />
Narodno pozoriste и LjиЬljani<br />
IП.<br />
ЗОО<br />
Narodno takmicenje<br />
ПI. 6З, 4З7-439<br />
Narodno tuzilastvo<br />
IV. 64-65<br />
Narodno vece 1918. godine<br />
п. 87<br />
Narodno vece 1941. godine<br />
III. 229<br />
Nasilje okиpatora<br />
IП. З36, ЗЗ7<br />
Na8a sod.obnost<br />
;r. 2<br />
Nasa stvaтnost<br />
I~ 249<br />
Nasa vojska<br />
II. 195<br />
III. 227, 240, 242, 244, 257, 26З,<br />
272, 2В7, З57, 406, 412<br />
Nasa zena<br />
п. 4З6<br />
III. ЗВО<br />
Nasi тazgled.i<br />
I. В5<br />
VII. 244<br />
Nasi zapiski<br />
1. 6<br />
Naиcna kritika, vid. Кritika<br />
Naиcni institut, vid. Znanstveni<br />
inStitиt ·<br />
Nauka (naиcnoistr
336 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 337<br />
403, 461, 468--470, 476--478, 481,<br />
487--488, 490--493, 540, 542, 545<br />
--547, 549, 560--561, 56.4, 569,<br />
587--588, 601 .<br />
. VII. 26--28, 40, 43, 52, 61, 64, 74,<br />
87--90, 92, 95--96, 167--168, 175,<br />
201--202, 229, 241, 281--282, '293,<br />
300, 307,. 316--319, 321, 332, 335,<br />
345, 358, 368, 399--401, 404--405,<br />
407--411, 418, 420, 468, 483, 496,<br />
544, 551, 555--556, 592, 603, 648<br />
Novi cas<br />
:r. 222<br />
Novice<br />
I. 176, 197, 206<br />
Novi svet<br />
I. 2<br />
IП. 301<br />
Novinarska konferencija<br />
!П. 111-112<br />
Novinarstvo, vid. Agitacija i propaganda<br />
Novine u FNRJ<br />
v. 65, 347, 608<br />
VI. 40, 115, 147, 152, 175, 195,<br />
212<br />
VII. 45, 98, 102, 130, 139, 179,<br />
191, 205, 265<br />
- (Vj.d. i Glas Slavonije, LjuЪljanski<br />
dnevnik, Маgуат Sz6,<br />
Naтodna aтmija; Nova Makedonija;<br />
Oslobodenje, Pobjeda,<br />
Rilindja, Slobodna Vojvodina,<br />
Vjesnik NFH .. . )<br />
Novoje vтетја<br />
v. 47<br />
Obavestajna sl\!Zba<br />
п. 63, 121, 149, 194, 201<br />
III. 151, 153, 273<br />
OЬlast<br />
v. 345, 620, 623<br />
VI. 90, Z45-246, 250<br />
- oЬlasne planske komisije<br />
v. 594-595<br />
VI. 74<br />
- oЫasni narodni odbori<br />
VI. 74, 394<br />
- (Vid. i Narodni odbori)<br />
Obnova<br />
IV.' 11-12, 14, 19, 23, 27-28,<br />
34-35, 81, 99-100, 133, 148, 155<br />
-156, 177-178, 180-182, 193,<br />
266, 323, 351, 358, 362, 370, 380,<br />
393, 399, 425, 434, 441, 446, 490,<br />
495, 529<br />
v. 51, 64, 177, 180-181, 183, 193<br />
-194, 197-198, 211-212, 351,<br />
395, 424<br />
VI. 117, 234, 349-350, 463<br />
VII. 134 .<br />
Odbor za javno dobro u Тrstu<br />
IП. 354<br />
Odbor za pomoc narodnooslobodilackom<br />
pokretu Jugoslavije u<br />
Meksiku<br />
IП. 119<br />
Odbor prisilno mobilisanih u belu<br />
gardu<br />
п. 432-434<br />
Odbori seoske sirotinje<br />
п. 134<br />
Odeljenje za zastitu naroda<br />
(OZNA)<br />
п. 63<br />
Odred<br />
- Belokranjski, partizanski<br />
п. 258<br />
- Centralni slovenski, cetnicki<br />
III. 74<br />
- Dolenjski, cetniCki<br />
п. 280<br />
III. '74<br />
- Dolenjski, partizanski<br />
п. 258<br />
- Dolomitski, partizanski<br />
cr:r. 258, 381<br />
- Gorenjsk:i, eetni&::i<br />
п. 280<br />
IП. '74<br />
- Gorenjski, partizanski<br />
п. 258<br />
- K{)cevski, partizanski<br />
п.~в<br />
- KokirSkii, partizanski<br />
п. 258<br />
- Krimski, partizanski<br />
п. !258<br />
- Кrmd, partizanski<br />
п. 258<br />
- Ljubljans!ki ЬеИ, cetni&.i<br />
п. 280<br />
- Looki, partizans'ki<br />
п. 258, 381, 41'7<br />
- Notranjski, cetni&i.<br />
п. 280<br />
- Notranjski, !pal'tizanski<br />
•JII. '258, 38'1.<br />
- Osrsdnji, cetniCki<br />
·И. 280, 295<br />
- Pohorski, partizanski<br />
п. 258, 395<br />
- Primorski, cetniOki<br />
п. 280<br />
- Savinjski, partizanski<br />
п. 258, 395<br />
- SoSki, partizanski<br />
П.417<br />
- Stajerski, cetniCki<br />
п. 249<br />
- Vzhodnodolenjski, partizanski<br />
;П, 226, 381 .<br />
- Zapadnod{)lenjski, partizanski<br />
п. 258, 381<br />
- (Vid. i Grupa partizanskih<br />
odreda)<br />
OkruZni n.arodnooslOibodilacki odtbor<br />
za Istru<br />
п. 343<br />
Okteibarska revolucija<br />
I. 12, 146, 1164, 241, 244<br />
п. 90, 91, 101, 139, 438<br />
III. :147, 250, 253, 270, .271<br />
v. 17'7--479, 182, 184, 11.95<br />
VI. 104, 17'7---;179, ·221, 396, 509-<br />
510<br />
vп. 47, 69-71, 11-17, 192, 270---<br />
27!1.<br />
Omladina<br />
I. 23, 29, 85, 86, 92, 101, 102,<br />
·1'13, ив, 1124, 229-231, 235-239,<br />
260, 261, 262<br />
IV. 30---33, 426, 461<br />
V. 51-55, 305, 482--484, 487--<br />
488<br />
VI. 29, 152, 15~155, 327--3~8<br />
- (Vid. ;i. N·arodni front omladine,<br />
NOJ, USAOJ, ZMS, ZSМ)<br />
- Bosne<br />
I. 230, 235<br />
- crnogorska<br />
I. 89, 1106, i20, 121<br />
- hrvatska<br />
r. 90, 911, -92, 97, 102, 106, 111з,<br />
•lil6, 120, 121, ·234, 235<br />
- makedшwka<br />
I. 89, •106, ·111.6, '120, 121<br />
- Omladinska pruga Brcko-BanoviC:i.<br />
rv. 297, ·304--305, 351<br />
v. 15, '51, '18, 40.1<br />
- · slovenaCka<br />
I. 89, 92, '97, 1102, 106, il12, 120---<br />
1126, '230, 235<br />
- SI'!PSka<br />
I. 89, 1106, :121<br />
- raidna<br />
I. 86, 89, 90, 91, 230, 234<br />
- radniCka<br />
I. 72, 79, ЦЗ, 85, 90, 96, ·102, 1-11<br />
И2, ЈЈ13, 1.14, .Ы.7, ИВ, -230, 231:<br />
234, 235, 237<br />
- seija.Oka<br />
. I. 72, 85, 91, 97, ИЗ, 118, 230<br />
- socijalistiCka<br />
•!. 101, 102, 11:13, L17<br />
- studentska<br />
1. 85, 90 .<br />
- u narodnoosloЬodilackom ratu<br />
и. ·135, Ј.36, ;158-1160, 252, 358<br />
Opera u LjuЬljani<br />
ПI. Ј.3<br />
Qperativna zona "Jadransko primorje"<br />
п. 186<br />
Operativne zone NOV ;i.<br />
РО Slovenije<br />
- cetvrta, "Stajer.ska"<br />
III. 89, -120, 185<br />
Operativni stab za istocnu Вosnu<br />
П!. !18<br />
Operativni stabovi za unistavanje<br />
rparti·zana<br />
III. '26, 360<br />
. Oportunizam<br />
п. il11, 1:32, 141, 144, 164, 440,<br />
443, 44'7, '517<br />
ПI. 67. 445--447<br />
v. 516, 53'7-538, 549<br />
VI. 89, 394<br />
WI. 34'3<br />
0p{)zicija<br />
-IV. 10~109, 122-123, 136, 140,<br />
454<br />
VI. 131<br />
Opstenarodna imovina<br />
IV. (vid. DrZa.vna svojina)<br />
v. 13, 74, ·166, 195, 359, 408, 566,<br />
605<br />
VI. 129, 131-132, 139, 141, 157,<br />
161-162, 164-165, 172--173, 181,<br />
208, 210, 2112, 264, 266, 268, 354--<br />
355, '366, 36~369, 372, 377, 380,<br />
'399, 403, 406--411, 414--415, 419,<br />
424, 432, 436, 453, &13-515, 519,<br />
543-544, '55il, 568, 574<br />
VII. 33, 50, 58, 66, -68, 73, ·S13,<br />
З28--З29, 332, 334, 358, 368, 384,<br />
40.З, 417, 458, 462<br />
Opstina<br />
VII. 203, 234, ~37-239, 450, 550<br />
- ·(Vid. i Komuna)<br />
--opstins'ki narodni odЬori<br />
22 <strong>Boris</strong> Кidrii!, I
338 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
PRВDМВTNI REGISTAR 339<br />
v:I. 207<br />
vи .. 21:1, 32'7-373, 574<br />
- ·(Vid. i Narodni odЬori)<br />
QpSti ·narodni ilsta.nak u Slove<br />
. naбkom ;primorju, vid. Svena<br />
.rodni ustanak u SlovenaCikom<br />
primorju i Istri<br />
Organizacija nacionalnih studenata<br />
(ORNAS)<br />
i. 260, 261<br />
Organizacija ujedinjenih nacija<br />
(OUN)<br />
III. 224, 225<br />
IV. 178<br />
VI. 22, 254-255, 480<br />
VII. 355, 359-361, 588--589<br />
Organizovana tacnost<br />
П!. 263-265<br />
OruZan.i ustanak<br />
а:. ·16, 17, 37, ·39, 41, 87<br />
OsloЬodilaCki fond<br />
п. 18, 37, 138, 63 .<br />
Oslobodilacki pokreti<br />
- .Al!Ьanije<br />
ш .. 103, .106<br />
- BugarSke<br />
!П. 103, 106<br />
- GrCke<br />
'И!. 103, 106<br />
- Rumunije<br />
·iH. 106<br />
Oslobodena teritorija 1942. godine<br />
!П. 7.1, 82, 'З34-З37, 345, 351<br />
- (V'.id. i SlaЬodna teritorija<br />
...)<br />
OsloЬodena teritorija -1943. godine<br />
!П. 24-26, '75, 78, 79, 81, 99, 307,<br />
308, 312, 315, 3'18, .323, 343, '346-<br />
349<br />
- (V'.iid. i SldЬodna teri·torija<br />
...)<br />
OsloЬodena teritorija 1944-1945.<br />
ogodine<br />
ИI. 26, 39, 52, 65, 69, -1!14, 125,<br />
·174, 1'78, 188, 193, 220<br />
Osvobodilna fronta<br />
·II. 53, 60, 64, 66, 69<br />
OsvoЬodilna fronta slovenskega<br />
naroda (OF SN, ProtiimperiaШtiena<br />
fronta, OsvoЬodilna fronta<br />
Slovenije)<br />
ii. 2, 54<br />
п. 7, 12, 13, 15, '16, 18-25, 27-<br />
.зо, 32-36; 38, 4!1-49, 51--61;<br />
63--65, 69-7Ј., 75, ео, 81, 83,<br />
85--87, 96, 97, 103, 105--112, 114<br />
-116, 125--129, 132, 136, 139,<br />
146, 147, 150~152, 153, 156, 158,<br />
159, 162, 167, 169, 171, 173, 179<br />
-:-183, 189--194, 197, 198, 205,<br />
209, 213, 214, 217, 219, 222, 223,<br />
225, 228~232, 235--256, 261, 264,<br />
265, 268, 270, 271, 275, 278, 281,<br />
282, 289-291, 295--299, 303-313,<br />
316--318, 323, 324, 326, 327, 331<br />
-333, 338, 351-354, 356--358,<br />
364, 366--368, 371, 374, 377, 378,<br />
385, 386, 390, 393, 394, 397, 398,<br />
400, 404, 406, 407, 410, 414-419,<br />
421-423, 428, 432, 435, 436, 439<br />
-451, 453--457,' 459--463, 465--<br />
467, 469, 470, 472, 474-478, 48] ,'<br />
482, 484-486, 491--494, 500, 507.<br />
510, 515--517<br />
П!. 9, 10, 12--14, 24, 27-31, 53,<br />
54, 60--62, 67, 69-86, 90-92,<br />
95--105, 108, 110, 1.11, 114, 116,<br />
117, 122, '124, 1136, 137, 139, ·140,<br />
1142, -144, 150, 154---1156, 168--;182,<br />
1185, 187__,Н19, 191, 192, 194, 199-<br />
·215, 2'17-219, 231, 232, 234, 235,<br />
237, 247-249, 258, 259, 280, 295-<br />
356, 367, 386, 388, 404, 410, 412-<br />
4>16, 422, 434, 435, 437, 438, 440-<br />
443, 445, 449, 452, 4~. 457, 458<br />
IV. 7, И-13, 20, 27, 30, 38, 43-<br />
!75, '78, 87--89, 96, 101-103, 115-<br />
117, 132-143, 148, 152--154, 169,<br />
•174, 177, 186, 190-191, 19~01,<br />
210-2И, 218-229, 285-287, 323,<br />
411--413, 4~1-426, 427-431, 439<br />
--444, 450, 452, 460--461, 463--<br />
465, 477, 482--484<br />
v. 488<br />
VI. '125, 216-219, 222, 431-432,<br />
580-581<br />
VII. 297, 525<br />
- aktivi<br />
IV. 223, 483<br />
- aktivisti<br />
IV. 20, 22, 4!1, 45, 57, 59, 63, 64,<br />
68--69, 87--88, 134, 137, 171, '412,<br />
464<br />
- aktivizacija<br />
IV. 200<br />
-- demonstrativne akcije<br />
п. 75, 76, 281, 353, 354, 358-360,<br />
495, 496<br />
- DolomiЬska izjava<br />
!П. 344<br />
.rv. 58<br />
VI. 429<br />
- clanstvo<br />
IV. 412<br />
- frakcion.aStvo u OF<br />
IП. 3135<br />
- Glavni odЬor<br />
IП. 298<br />
I:V. 45, 104, 421, 423-424, 426,<br />
463, 469<br />
- gre&ke u OF<br />
:!П. 64--68<br />
- g,rupe .u OF<br />
ЫI. 208, 309, 313, :Н8, 319<br />
- Informacijski ured<br />
и. 58, 355<br />
- istor.ijat OF<br />
п. 242-256<br />
III. 69--84, 295-ЗБti<br />
iV. 47--61, 285-286<br />
- izЬol":ij<br />
III; 201, 202<br />
IV. 60, 63, 421<br />
- Izjava о jedinstvu<br />
п. 25'5, 446-451, 453, 470, 471,<br />
485<br />
IП. 70, 76<br />
- IzvrSni odЬor<br />
I. 3, 78, 79<br />
И. Ј:8, 20, 31, 45, 4'7, 59, 62, 69,<br />
70, ·75, 82, 85, 92, Ы4, 117, 120,<br />
o12i1, 133-136, 137, 143, 149, rl51,<br />
•168, 177, 178, 197, 2·13, 214, 228,<br />
.230, 238, 239, 242, 247, 250, 251,<br />
253, 255, 257, 270, 278, 279, 281,<br />
282, .288, 290, '298, 300, 304, 309,<br />
320, 321, 323, 325-327, 352, 353,<br />
'354, 356-360, 362, 311, 372, 383-<br />
!386, 389-392, 395, 396, 398, 401,<br />
403, 404, 407--410, 4!12, 414, 4!l5,<br />
418, 421-431, 434-436, 441, 442,<br />
448, 452-454, 457, 459, 460, 466-<br />
468, 475, 479, 484, 488, 490--492,<br />
498, 499~ 501-504, 506, 510<br />
ИI. 9, 12, 13, 16, 20, 21, 24,_ 27-<br />
ЗЗ, 35-40, 43, 49, 59, 63, 66, 69,<br />
78--80, 92, 95, 98, Њ1, 1Ј.3, 119,<br />
.126, 129, 130, 140, .14:1, 143, 153,<br />
1168, 183, 186, 189, 191, 192, 194,<br />
198, 199, 204, 207, 2Ј.1, 217-219,<br />
226, 227, 23.1, 250, 298-300, 305,<br />
309, 310, 312, 316, 319-322, 325,<br />
327, 330-334, 338, 342-344, 350,<br />
351, 355, 363, 373, 380, 391, З92,<br />
409--411, 413, 422, 427, 428,-430,<br />
436, 437, 439--44!1, 453, 455-457<br />
IV. 20, 22, 45, 49, 50, 52, 53, 54,<br />
56, 97, 100, 104, 134, 215, 221,<br />
412, 423, 426, 438--439, 455<br />
v. 219<br />
VI. 22, 216, 421, 424, 428-429,<br />
436, 445<br />
VП. :н, 7-1, 281, 297, 325; 327<br />
- jedinstvo OF<br />
п. 29. 49-51, 62, 69, 132, 139,<br />
140-143, 146, 152, 255,. 316, 361,<br />
397' 444--1'5>1, 453, 485, 513<br />
I:II. 70--...!72, 76, 77, 95, 130, 175,<br />
188, 216, 342, 345, 355, 380, . 423,<br />
455<br />
IV. 29, 30, 31, 57-59, 78-79, 102,<br />
1.135, 142, 153, 228, 287, 411, 421,<br />
4123, 482-483<br />
- kadrovi<br />
·rv. 67, 421<br />
- okandidati<br />
IV. 323<br />
- :koalicioni karakter OF<br />
ИI. >331, 332, 339, 34>1-343, 423<br />
I•V. 46, 5~9, 1135, 14!2, 285, 411<br />
- ;konferencije ,<br />
IV. 22, 45, 58, 63, 67<br />
- Kиlturni plenum<br />
ги. 297, 301<br />
- lojalnost g.rupa .u OF ·<br />
ш. 208<br />
- maticni odЬori<br />
п. 35<br />
- mesni od!Ьori<br />
III. 300<br />
- ministarSka gropa u OF<br />
П!. 139, 3'111, 319, 324<br />
- Mladi.nSka osvoЬodilna fronta<br />
П. 136, 158, 159<br />
IП. 299<br />
- nedostaci a!ktivista OF<br />
!П. ·17в-:-182, 188<br />
- nezdrave pojave u OF<br />
ПI. 231~239<br />
- odbori OF<br />
IV. 13, 63, 137, 4>12, 441<br />
- odlu!k:e<br />
П. З1, 92, 117, 121, 133, 163, 1!74,<br />
1.!90 -<br />
- odnos prema Jugoslaviji<br />
I. 1'79-181<br />
- odnos prema religiji<br />
III. 154-157<br />
- odnos prema svestenstvu<br />
IП. 163--167<br />
- odnos prema ,umetnosti
1<br />
Ј<br />
340 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, ·1933-1941.<br />
PREЩ.ffiTNI REGISTAR 341<br />
ИI. 220, 221, 254-256<br />
- odnosi u OF<br />
п. 407-40В, 41В, 439-451<br />
___. OkruZni odЬor OF LjuЬljana<br />
ИI. 211<br />
- OkruZni odbor OF Novo Mesto<br />
ИI.<br />
1В5<br />
- okrиZni odbori OF<br />
п. 35, 47, 149, 216, 246, 250, 273,<br />
·279, 297, 29В, 384-3В6, 3В9-392,<br />
404, 40В-410, 412, 414, 415, 420,<br />
422, 424-431, 433-437, 441, 445,<br />
450, 452, 453, 467, 46В, 474, 475,<br />
479, 4В6, 497, 49В, 500-504, 510,<br />
511<br />
IП. 9, 50, 176, 177, 427-430, 432,<br />
435, 437-440, ·453, 455-457<br />
--organizacije OF<br />
IV. 57, 59--60, 133, 137, 141-142,<br />
190, 200, 222, 412-443, 421-425,<br />
442-443, 471, 479<br />
- organizaciona pitanja OF<br />
.ЈIП. 16В, 173-177, 198-202<br />
- osniva:Cke grupe OF<br />
п. •12, 29, 61, 70, 132, 141--.143,<br />
147, 15В-160, 171, 17В, 245, 247,<br />
255, '395, . 41В, 421, 449, 4В5, 486<br />
Ш. 295-297, 300-i303, 305, 307,<br />
325, 331<br />
- Osnivacki sastanak OF<br />
П. В, 53, 54, 127, 239, 243, 244,<br />
246, 304, 313<br />
ПI. 29В, 300, 306<br />
- osoblne aktivista OF<br />
ПI. В5:-87, 231<br />
- plenum OF<br />
п. 324, 325<br />
IП. 29, 95, 309, 310<br />
- plenum biranih delegata o<br />
kruznih odЬora OF<br />
п. 47<br />
- Plenum kulturnih radnilka<br />
IV. 427-429, 432<br />
- plenumi sreskih i okroZпih<br />
odЬora OF<br />
III. 176, 177, 198, 201, 202<br />
- podokrиZni odbori OF<br />
п. 392<br />
- Pokrajinski odbor OF za GoтenjSku<br />
п. 443, 447, 144В<br />
- Pokrajinski odbor OF za Primorsku<br />
:(SlovenaCko !Pl'li!!Ilorje)<br />
П .. 445, 513<br />
III. 13, 32 ~<br />
- Pokrajinski odbor OF za Stajersku<br />
ИI. 307, 30В<br />
- pakt\\ljinski odf>ri OF<br />
п. 279 .<br />
ИI. 50, 427, 42В, 430, 435, 439,<br />
440, 453, 455-457<br />
- politicki rad u OF<br />
III. :174<br />
- poverenistva IOOF<br />
EI. 2119, '389-:-392, 404, 409, 410,<br />
4i12, 414, 4!15, 420, 422, 424--431,<br />
433--437, 441<br />
- prlvremeni odЬori<br />
IV. 60<br />
- program OF<br />
п. в, 12, 115, 34, 45, 47, 68, 69,<br />
72, 94, 132, !138, 1180, ·181, 247,<br />
250, 321, 333, 366-i36B, 422, 455<br />
ИI. 124, 141, 332, 3·33<br />
I·V. 423<br />
- Propagandna komisija IOOF<br />
II. 273<br />
- Propagandni odsek OF<br />
и. 507<br />
- prosirene Temeljne tacke OF<br />
IV. 45, 422--425<br />
- proSirenje Izvr5nog odbora<br />
OF<br />
III. 217-219<br />
- pro5irenje sreskih i okrиZnih<br />
odЬora OF<br />
III. 1176<br />
- Prvi ·kongres<br />
IV .. 45, 60, 63, 9В, 135, 421-42.6,<br />
.Ю9-440, 44'2<br />
- .rejonski odbori OF<br />
~и. ;з2, ·246, 2'50, 297, З92, 410,<br />
415, 426, 430, 431, 435-437, 4411,<br />
470, 498, 500<br />
- sekretarijati terenskih odbo<br />
;ra OF<br />
II. 501<br />
- separatizam grupa .u OF<br />
'li. 29, 61, 443, 449, 450<br />
- skup5tine alktivista OF, prva<br />
п. 255, 466<br />
III. 70, 17'1, 76, ol75, i1B7, 11ВВ,<br />
343-345, 3ВВ, 392, 393<br />
- soci.jalni sastav<br />
i<br />
·:<br />
i<br />
1<br />
IV. 1142<br />
- Sreski odbor OF ZиZemberk<br />
ИI. 1151<br />
- sreslki odЬori OF<br />
IП. il76, 177, ·186, 201, 42В, 430,<br />
437--'439<br />
- svenarodni lkarakter OF<br />
п. 27, 2В, 29, 240, 306, 316, 317,<br />
324, 367, 393, 439, 443, 445, 44В,<br />
449, 475, 513<br />
IП. 27, 17~1'75, 1187, 189, 329,<br />
1343, 3·55, 415, 423<br />
- sirina OF<br />
IV. 62, 142, 426<br />
- fl'emeljne taCke OF<br />
IV. 74-75, 98, 225, 4'25<br />
- terenslki •(mesni) odbori OF<br />
и. 26, 35, 36, 59-62, 64, 65, 11117,<br />
150, ·169, 246, 250, 297, ~9В, 393,<br />
405, 415, 417, 426, 430, 431, 435-<br />
437, 445, 467, 469, 474, 491, 498,<br />
500, 501<br />
'!II. 39, 137, 1'16, !1.80, 19В, 202,<br />
437-439<br />
- Treci kongres OF<br />
VI. 216, 576<br />
VII. 299<br />
- upiS u OF<br />
IV. 141, 143, 412, 442-443<br />
- Vrhovni ;plenum OF<br />
п. •12, 1В, :32, '35, 45, 47, 51, 54,<br />
l'BO, .213, ·'230, 240, 250, ~53, 290,<br />
2.96, 343, ЗR3, 398, 399, 401, 402,<br />
404, 406, 414-423, 442, 449, 45В,<br />
459, 467, 479, 4ВО, 4В4, 4В5, 4ВВ,<br />
4В9, 495, 512<br />
IИ. 12, 22, 3D-32, 81, 139, •194,<br />
•195, 217, 218, 29В-ЗОО, 30В-310,<br />
313, 314, 316, 317, 320, 325, 330,<br />
~32, 33В, ·343, 350, 355<br />
- zadaci OF<br />
IП. ·12~30<br />
- zemljoradniёke k9, 5В4-5В5. 634, 637<br />
VТ. 2R-29, 4'1. 5В. 64, 69. '12. 77.<br />
В9-92, -94. lilб--'117. 120, Ј.23,<br />
150, 1В7--'18В. 199-201, 22В,<br />
244-246, 250, 253, 313, 31~19,<br />
331-333, G3B, 34().....,.347, 351, 3ВВ,<br />
390, 394, 405, 4'111-412, 417, 442,<br />
457-45В, 469, 479-480, 4В7-48В,<br />
Si31-532, 540, 542, 546, 569, 6(}1-<br />
604<br />
vп. !13, 12~в. 30-31, 45--47,<br />
74, 79, 96, 1100, 104, 106, .196, 22В,<br />
293, 30()-ЈЗ03, 306, 3>15-317,<br />
319-320, 334, 345, 34В; 399, 405,<br />
4110--41!1, 41'7, 425<br />
- sloЬodni otkup<br />
V:И, 26, 47; 281, ti01, ЗllB, 405,<br />
41!1, 426<br />
OVRA<br />
II. 5В, 64, 254<br />
II'I. 340<br />
Paljen:je sela<br />
II. 175, 186, 187, 252, 345, 360<br />
III. 99, 104<br />
Panslavizam<br />
l:II. 252, 400<br />
Partije (stranke)<br />
IV. Ll, 46-47, 64<br />
- Demokratska st.ranka<br />
I. 230<br />
III. !17, ЗВ4<br />
'IV. 106<br />
- Hrvatslka (repuЬlikanska) seljaOka<br />
stranka (Н(R)SS)<br />
I. 13, 91, 261<br />
п. 25<br />
ти. 136, 160, 1&1<br />
- Hrvafska stranka prava<br />
I. ~7<br />
- Jedinstvena radniOk:a partija<br />
•(JRJP)<br />
! .. 229<br />
- J111goslovenэka socijaldemokratslka<br />
stranika (JSDS)<br />
I. 46, 61, 159, 160, 163, 164<br />
II. 78<br />
- Jugoslovens'ka muslimanska<br />
organizacija (ЈМ:О)<br />
'I. 227, 230, 231, 236<br />
II. 57<br />
- JugoslovenSka naclonalna<br />
stranika (JNS)<br />
и. вв, 100, 393, 487<br />
_ III. 169, 307, 309, 313, 320, 323<br />
IV. В4, 1 1ВВ, :195, 220<br />
- JugoslovenSka radikalna zajednica<br />
(JRZ)<br />
I. 162, 227, 22В, 236, 265
342 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, •1933-1941.<br />
PRВDМВTNI REGISTAR 343<br />
п. 57, '63, 88, 393, 400<br />
III. 100, 169, 308, 3'15, 321<br />
· 1V. 188, •195, 220<br />
.. · - Jugoslovenska ra:dikalna se"'<br />
'ljaiSka demokratija (JRКD)<br />
I. 40<br />
- Jugoslovenska radniCka partija<br />
!(JRP)<br />
I. 264<br />
- <strong>Komunist</strong>ioka partija A1!banide<br />
I. 69<br />
- <strong>Komunist</strong>i&a partija Bugarslke<br />
I. 87<br />
- <strong>Komunist</strong>i'&:a partija Crne<br />
Gore<br />
I. 69<br />
v. 260, 266<br />
- <strong>Komunist</strong>iCka partija Francuslke<br />
I. 138<br />
v. 183<br />
- <strong>Komunist</strong>l&a partija Нrvats!ke<br />
I. 76, 257<br />
- .Кomunistioka partija Italije<br />
п. 515, 517<br />
v. 18.3<br />
- <strong>Komunist</strong>icka partija SJ.;blje<br />
r. ·251<br />
v. 337----.338<br />
- Мlada JNS<br />
II. 75, 131, 353, 393, 402, 403<br />
IИ. 320, 323, 324, 1338, 339<br />
!iV. 48-49, 50<br />
- Narodno-napredna stranka<br />
·(NNS)<br />
I. 159, 163<br />
IП. '307, 3'13<br />
- Nezavisna dem.okrat.ska stranka<br />
I'I. ll04<br />
- Nezavisna radni'iSka partija<br />
·Jugoslavije (NRPJ)<br />
I. 22, 244<br />
- Omladinska sekcija<br />
I. 83, 91, 230, i2Э1, 234, 235<br />
·- Omladina JNS<br />
IП. 324<br />
- PoljSk:a radniOka partija<br />
IП. 146<br />
- Radilkalna stranka<br />
п. 57, 88<br />
- Samostojna demdk.ratsika<br />
stranka<br />
п. 393, 402, 4!13<br />
I'II. 320, 325<br />
- Samostojna kmetijska stranlka<br />
·($5)<br />
I. i28, 83, 90<br />
- Seljacko-demokratska koa1icida<br />
I. 230<br />
- Slovenska kmeCko-<strong>dela</strong>vska<br />
stranka<br />
III. 308, З1З<br />
- Slovenska (vseslovensika) ljud<br />
Ska stranka (SLS)<br />
I. 1611, 162, Ј.63, 227<br />
- Slovenska ljudsika stranka<br />
(SLS)<br />
п. 23, 57, 83, 100<br />
'll'I. 297 Ј 299, 302, 307 Ј .313, М5,<br />
321<br />
IV. 219<br />
- Slovenska repuЬlikanska<br />
stranka (SRS)<br />
I. 6<br />
- Socijaldemokratska partija<br />
FrancuSke<br />
I. 127<br />
- Socijalisticka partija Jugoslavije<br />
I. 61<br />
ПI. 310, 311, 31.3<br />
- Socija'listicka radnicka partija<br />
Jugoslavije (komunista)<br />
(SRPJ(k))<br />
I. 61, 244<br />
- Socijaliвt1Cka stranka Jugoslavije<br />
(SSJ)<br />
I'I. 100<br />
- Socijalisti&a ujedinjena partija<br />
(SFIO)<br />
I. 1'37<br />
- Stara SLS<br />
III. 299, 314, 315<br />
- Svesavezna komunistiiSka partija<br />
Ьoljsevika (SКР~) )<br />
I. 87, 96, 109, 119, 242, 254<br />
II. 38, 74, 75, 378, 438, 450<br />
IИ. .156, 269, 369, 372, 394<br />
IV.-VI'I. - (Vid. Sovjetski Savez)<br />
- Zemljoradniбka stranka<br />
I. 230, 235<br />
III. 117<br />
I·V. 234<br />
Partiska izgradnja<br />
VI. 7, 21, 61, 87, 96, 247, 252<br />
Partikularizam<br />
IV. 248, 252, 298, 305--'307, 319--<br />
320, 367, 54'7-549<br />
V. 9, 11-13, 25, 237, 310, 439,<br />
444-446, 50'1., 623<br />
VI. 111, 159, ll64, 309, 355, 369,<br />
380, 438, 450, 452-453, 574-575<br />
VII. В, 37, 40-41, 43, 122, 2118,<br />
290, 345, 403, 442, 448, 462, 466,<br />
470, 475, 528, 553<br />
,,Partizanska iЬreza"<br />
III. 254, 256<br />
Partizanslka disciplina.<br />
п. 203-204<br />
Partizanska mobilizacija .<br />
п. 194, 2135, 2!r1, 254, 255, 259,<br />
296, 297, 384. 405, 419, 427, 429-<br />
431, 44!1, 444, 445, 447, 462, 463,<br />
467, 476, 477, 493, 498, 500<br />
ИI. 454, 459, 460<br />
Partizanska taktilka<br />
П. ·199, 201, 257<br />
Partizanska stamparija Grafilka<br />
.И.А .<br />
п. 5Ll<br />
Partizanski politicki bukvar<br />
п. 377<br />
;E'atriotizam, vid. Jugoslovenski<br />
!patriotiza:m<br />
PatriotSki omladinski front<br />
п. 88<br />
Pectrt<br />
I. 250<br />
Peta kolona<br />
и.. 63--66, 68, 82, 84, 92, 97, 98,<br />
100, 121, 126, 131, 132, 146, 190,<br />
238, 248, 250, 2!rl, 263, 302, 341,<br />
•356, 396, 468, 498<br />
!'П. 8, 38, 78, 230, 25•1, 273, 274,<br />
276, 306, ззо, 332, 334, 336, 340,<br />
349<br />
Petnaesti septembar 1944. godine<br />
rп. 199, 207, 2ов, 214-216, 226<br />
Petogodisnji plan (prvi)<br />
IV. 3511 ·<br />
v. 19, 38, 40, 44, 51, !Нi-57, 61-<br />
67, 69-78, 80-88, 90, 99--J.Ol,<br />
·104-Ј.О5, 1'31, 1М-135, t142,<br />
-145-148, 152, 154-158, 162~164,<br />
'190, 193, ·Н!В-201, 216-219,<br />
223, 233, 241, 245, 248-250, 252-<br />
255, 261, 263---.266, 268-274,<br />
276-277, 287, 292, 294, 301--305,<br />
309, 321----.325, 329, 349-351,<br />
353, 381, 428, 439, 443, .450, 457,<br />
491, 499, 507, 512, 1i'l6, 5-18-519,<br />
521-523, 534, 539, 554-555,<br />
5бl, 563-565, 569, 57.1, 591-592,<br />
596-598, 610, 635<br />
VI. 7-9, 1;2, 22-26, 29-30, 34,<br />
40-46, 50-56, 59, 61, 63, 65,<br />
·80-85, 87---'88, 100, 11'7, 119, 126,<br />
:131--'132, 134, 142, -146-148,<br />
·150-155, 180, 18g_.....19З, 195-198,<br />
202--205, 207, 226, 236, ·242, 244,<br />
250, 252-253, 3•16, 346, 348-349,<br />
373, 385-386, 390, 422-423,<br />
434, 440, 446-448, 451, 453, 456,<br />
459, 461, 465, 482, 495, 499, 511,<br />
530, 545, 547,· 566, 569, 57r1, 581,<br />
599--601<br />
VII. 8, 25, 33, 48, 52, 71, 80-84,<br />
99, 102, 104, ~4[. 196, 255--256,<br />
289-290, 292. 305, 310, 321, 328,<br />
330, 338, 342, 345, 347, 358, 369,<br />
394, 396-397 Ј 407' 581<br />
- Drugi petogodiSnji plan<br />
VI. 440, 482-483<br />
vп. 369<br />
- Zakon о petogodiSnjem p1anu<br />
:rv. 358<br />
v. 70-71, 7'5--76, 341, 590<br />
VII. 29, 63<br />
Pioniri u narodnooslobodilaOkom<br />
ratu<br />
П. 1З6<br />
Plan (planski sistem)<br />
rv. 182, 245-253, 261, 263, 266,<br />
293---:294, 301, 305-307, 312--З:!В,<br />
\:!33, 348, З54-355, 358-360,<br />
364-365, 369-37
344 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 345<br />
225,-235, 245-246, 253, 259, 262-<br />
263, 265, 268, 271-273, 277-287,<br />
291, 294-:-300, 309, 314, 316, 320,<br />
.'3311---.333, 3З8, 370, 381, 397---.398,<br />
. 4!16, 464, 49~98, 522-525, 529,<br />
. 53~539, 545-546, 548-549,<br />
·55'3-554, 570, 579, 585, 589-592,<br />
. 594-596, 59~02<br />
VII. 7, 12, 14---
346 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 34 7<br />
V.632<br />
VI. 269-270, 275-277, 282-.284,<br />
290, 376, 401, 498, 538<br />
VII. •14-15, 542, 562, 576, 596<br />
- novCani pokazatelji<br />
VI. 275, ·200.-282, 376, 538<br />
VП.542<br />
- vrednosni paikazatelji<br />
VI. 275-277, 282-283<br />
VII. 596, 599<br />
Plate (dohodak, nadnice, tarifna<br />
politilka, platni sistem) .<br />
IV. '35-36, 185, 207, 303, 434,<br />
436--437' 448--449, 533<br />
V. ·162, 201, 210, 243-244, 399,<br />
423, 436, 503, 508, 524, ·528-532,<br />
'543, 585<br />
VI. ·27, 38, 135, 1'73, 237----.238, ~14,<br />
'34!5, 393--.394, 400, 467, 482, 522-<br />
523, 538, 555, 558-56_2, 564, 572-<br />
573, 588, 594-595, 597<br />
VII. 17-18, 21, 26, 28-30, 35-<br />
39, 55, 57--'58, 66, 73-77, -90, 96,<br />
147, 237, 239, 283, 285, 287, 301,<br />
315-317, •322, 335, 340, 348, 370,<br />
372, 412, 4!21, 425, 430, 442--445,<br />
465, 475--476, 493, 497, 526, 647,<br />
653 '<br />
- (Vid. i Fondovi - platni, Nagradivanje)<br />
Plava garda<br />
II. 280, 286, 289, 291, 295, 297,<br />
306, 318, 319, 327, 332, 478, 482,<br />
495, 498, 500, 504<br />
Irl. 7. 24. 25, 53, 71, 74, 7.fi, 79,<br />
81, 213, 283, 346, 347, 349, 351,<br />
407, 427<br />
IV. М<br />
.Pleblscitne akcije<br />
III. 328<br />
Pokrajinska uprava za LjuЬljanslku<br />
pdkrajinu<br />
п. 2:3, 1186<br />
PolhograjSki •Dolomiti<br />
11 .. 382, 390, 399, 406, 421<br />
Policija<br />
- italijanska .<br />
FI. 58, 64, 108, 109, 254, 400, 401<br />
- nemaёka<br />
п. 58, 64, •109, 254, 353, 355, 356,<br />
394<br />
III. 26, 103, 106<br />
- slovenacka, politiCka<br />
ш. 26<br />
Policijski stab "Jugoistok"<br />
п. 394<br />
PolitiCk:a ekonomija<br />
·~V. 241<br />
v. 285, 308, 493, 496, 602---606,<br />
609-610<br />
VI. 256, 271, 273, 279, 357, 359-<br />
. 360, 364-365, 371, 393, 462, 47З,<br />
517, 521, 524 '<br />
VII. 58, 63, 111-411.2, 195, 229,<br />
27:1.,---272, 357-358, 368, 581<br />
Politika (politicka vlast, situacija,<br />
opitanja, mere)<br />
IV. 206, '289-290, 303--.304, 326,<br />
344, 482<br />
•V. 443, 456, 637<br />
VI. 7, 26-27, 29, 3•1, 69, 78, .195,<br />
243, 317' 331, 335--1336, 346, 422,<br />
424, 426, 434, 444--445, 448, 455,<br />
461, 464, 569, 580, 586<br />
VH. 301-302, 309, 319, 338--1339,<br />
341, 346, 351--.353, 472, 475, 492,<br />
·507, 516-517, 523<br />
- (Vid. :i DгZava, КРЈ, Seljastvo<br />
-<br />
politika prema selu)<br />
- politiCike gre5ke<br />
IV. 179-193, 200, 2211<br />
VI. 64, 72-73, 75, 87--89, 92,<br />
246, 252-253, 432<br />
VII. 68, 196, 200, 243, 297-298,<br />
301, 311-312, 337, 342-343<br />
- politiii9ki rad (vaspitni)<br />
III. 168-173<br />
IV. 229, 494<br />
VI. 15, 70, 89-92, 95, 246, 438,<br />
448, 575<br />
VI'l. 148, 309, 345, Ф.18, 5().2, 511.5-<br />
517. 520, 522-523<br />
- · politiёko rukovodstvo, vid.<br />
iDrzava - dгZavno i politiOko<br />
rulkovodstvo, КРЈ _<br />
Po7Ji:tika<br />
IV. 191<br />
v. 347, 608<br />
VI. 40. 102, И5, 147, 152, 175,<br />
195, 212<br />
VII. 45, 80. 102, 128, 130, 0.39,<br />
179, 191, 252, 265<br />
PoljanSka dolina<br />
п. 394<br />
Poljoprivoreda<br />
I-V. 27, 266, 295, 309, 336, 342,<br />
348, 352, 358, 365, 371--.372, 446-<br />
447, 47().--47·5, 504-505, 525,<br />
530-531<br />
v. 40--41, 46, 56, 90-91, 1-lol,<br />
116, 131, 134, 136, 140-146, 162,<br />
348 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933--1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 3~9<br />
v. 254, 354, 356, 5В9<br />
VI. 14!5, 2В~В5, 292, 29~95,<br />
300--301, 305, 471, 519, 594, 59В<br />
. vп. 15, 229-231, 237, 240, 2В5,<br />
304, 352, 618, 621 .<br />
- siroka potroS.nja<br />
IV. 354<br />
v. 124, 136, 13В~39, 165, 245-<br />
~6. 254, 310, 315, 318, 332-336,<br />
354, 360, 38В, 1394-397. 399-403,<br />
405, 407, 429-430, 432, 434, 453,<br />
510--511, 524, 626, 628--629<br />
VI. 30, 47--49, 118, 149, 151,<br />
. 170--171, 198---3--400,<br />
416--423, 433--434, 441, 449-450,<br />
468, 495, 508, 510, 524-532, 543,<br />
559, 561~563, 573, 576, 582, 590,<br />
605· .<br />
VI. 15-lfl, 27-2В, 57, 76, 135,<br />
1145, 156-162, 164-165, 174, 187,<br />
. 1195----'197, 209, 2-12, 253, 255, 2-64-<br />
266, 269, 27~. 288, 314, 355, 377,<br />
'386, 413, 415--416, 419, 436, 449-<br />
450, 459, 465, 468, 481--483, 494-<br />
496, 498, 622----523, "548--549,<br />
562---'564, 573-575, 5В5--5В6, 588,<br />
1592-594 .<br />
VII. 14-15, 17, 20--22, 24, 32-<br />
39, 41, 43, 50--52, 55, 57-58, 73,<br />
но-и~. 120--121, 125, 135, 137,<br />
140--142, 146--Ј.48, 150, 158,<br />
16-6-167, 201-203, 222, 225--226,<br />
239-242, 247, 249, 256, 2-63, 266,<br />
273-274, 282-2В6, 293, 332,<br />
335-336, 370-372, 379, 403--405,<br />
427, 430, 434, 440--441, 444--446,<br />
461, 470--4711, 475--476, 480,<br />
486--4В7, 499-500, 503, 50В--510,<br />
525, 532--533, 546, 552, 599--602,<br />
609-610, 645--647, 657-658<br />
- (Vid. i Dirclttor, Doblt, Investicije,<br />
Plan, Proizvodnja, Ra.,.<br />
dni kolektiv, RadniCki saveti)<br />
- drZэ.vno-priW"edno<br />
·rv. 206, 2ов, 240, 244; 248-253,<br />
254-263, 267, 299-ЗОЗ, 307-314,<br />
330, 334-342, 376-377, З80,<br />
382-385, 388, 396, 401, 449, 486<br />
--489, 492, 499--500, 511, 513--<br />
515, 529--530, 532--547, 554-558<br />
v. 19-21, 23-24, 27-2В, 42--43,<br />
,1115, 117, 16В~169, 181, 196, 213,<br />
215, 23.1, 368, 373, 376-377, 406,<br />
462, 477, 503, 509, 524<br />
VI. (socijalisticko) 143, 156-159,<br />
265--2-66, 2ВВ, 404--405<br />
VII. (socijalistiCko) 4S 50--51,<br />
102, 105, 167, 411<br />
- fond rukovodstva (direk.tors:ki<br />
fond)<br />
IV. 259-262, ЗОD-301, 314-315,<br />
489<br />
v. 18-19, 23, 25, 78, 449, 530<br />
Vil. 398<br />
VII. 25<br />
- individualni karakter<br />
v. 18, 22----24, 27-29, . В2,- 589,<br />
605<br />
VI. 264-265, 2В8, 453<br />
VII. 405, 5'51<br />
- lokalnog znacaja<br />
IV. 182, 249, 255--256, 264-266,<br />
•29g_.;зоо, зо6, з1з, знi, зв4, 485<br />
v. 120, 1~1"27' 168, 455, 4'57'<br />
460, 509, 5'55, 576<br />
VI. 593<br />
VII. 21, . 41, 14'1, 225, 282, 501,<br />
504, 54В, 551-552<br />
- (Vid. i Lokalna privreda)<br />
- meiiovita preduzeea<br />
IV. 244, 380, 385, 492<br />
- opstedrZavnog znaeaja (savezna)<br />
IV. 248--253, 255, 264-269, 299-<br />
ЗОО, 316, 354, 359, 408, 485, 496,<br />
518 .<br />
v. 376, 421--422, 555, 576, 60В,<br />
620<br />
Viii. 21, 41, 141, 225, 501, '54В,<br />
551-552<br />
-- organizacija<br />
IV. 254-259, 261-262, 4В6-4ВВ,<br />
5145<br />
v. 32, 232, 379, ЗВ2--ЗВ4, 387,<br />
'416--4-20<br />
- Osnovni za!kon о drZcivnim<br />
.priv;rednim preduzecima<br />
IV. 240, 247-250, 254-263, 299-<br />
300, З5В, 485--492, 503<br />
v. 19, 21, 117, 342, 347<br />
VI. 14!1--'146<br />
VII. 241, 432, 456<br />
~ -privatna preduzeea<br />
'IV. 244, 255, 267-2-68, 330, 385-<br />
~90, 391-397, 492, 526-527<br />
- registracija<br />
IV. 256-257, 488<br />
- repuЪli&og znacaja<br />
IV. 249, 255, 264-269, 299-300,<br />
ЗО6, 316, 354, ЗВ4, 396, 408, 4В5,<br />
'496--497<br />
v. 16В, 376, 3ВО, 45"5, 555, 576,<br />
608<br />
VI. 107, 143<br />
VII. 21, 41, 14:1, 225, 5()1, 548,<br />
55:1-55'2<br />
- statut<br />
rv: 257-258, 487--48В<br />
VII. 24<br />
- trgovinSka. preduzeca •<br />
IV. 243-244, 266, 388, 499, ,529,<br />
533<br />
v. 42, 395--39В, 4()1, 434--435,<br />
4'70, 598<br />
VI. 41З<br />
VII. 412, 4'27<br />
- (Vid. i Trgovina)<br />
- Ukaz о odredivanju preduzeca<br />
opstedrzavnog znacaja<br />
IV. 264, 267-26В, 496<br />
Prekmurje<br />
III. 410<br />
Rrelazni period<br />
v. 233, 278, 285, зов, 337, 356,<br />
491--494, 524, 556, 558, 5В~. 587,<br />
604-605, 609, 632<br />
VI. 10, 93, 122, 127, 129, 136--<br />
113В, 1•56, 1'59-160, 165, 172--Ј.74,<br />
17В, 1213, 225, 22В, 257-258, 262----<br />
264, 269, 2711-273, 276-277,<br />
279-281, 2ВЗ, 2В5, 288-290, 35В,<br />
364-365, 370--372, 376, 396-397,<br />
403, 405--406, 415--418, 453, 463,<br />
466, 50В<br />
Vi!I. 14, 41, 153, 173, 337, 357--<br />
358, 364--365, 368--369, 594--595<br />
Pгikljucenje Istre Hrvatskoj<br />
П. 343, 512<br />
Prikljucenje slovenaCkih teritorija<br />
Italiji i Nemackoj<br />
п. 8, 18, 189<br />
Prikljucenje Slovenackog primorja<br />
Ujedinjenoj Sloveniji<br />
П. 343, 512<br />
III. 32, 81, 194--197, 351<br />
Primorska (Primorje), vid. SlovenaCko<br />
primocje<br />
Primorski emigranti<br />
I. 20, 2-1, 222<br />
Primorski vestnik<br />
I. 223<br />
Prispevki za zgodovino <strong>dela</strong>vskega<br />
gibanja<br />
III. 329, 356<br />
f'rivatna inicijativa<br />
ш. 450<br />
Privatna svojina<br />
IV. 324, З87-3ВВ, 395, 422<br />
"· 28, 36, 184, 450, 559, 590, 605<br />
VI. 133, 157, 262-263, 265, 405-<br />
406, 416, 466<br />
,VII. 10, 14, 19, 66, 155-156, 175,<br />
292, З5В<br />
- (Vid. i Privatni sektor)<br />
Privatni sektor<br />
•IV. 98, 99, 16В, 241----242, 290,
350 BORIS IODRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 351<br />
295, 298, 324-325, 330, 334-337,<br />
344--346, 400, 491, 495, 507' 528,<br />
5бl-
352 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-4941.<br />
447-44В, 451, 456-457, 459, 462,<br />
476, 47В, 4В5-487, 5ВВ<br />
VII. 15, 74--75, 32, 96, 9В, 100,<br />
103-104, 107, 'lilЯ--120, 140, 1!44<br />
-145, 170, 181, 253, 263, 267, З4В,<br />
584<br />
Privredne komisije<br />
п. 135, 300, 499<br />
Privredni aparat (organi)<br />
v. :1'5, 211, 231-234, 255, ·323,<br />
326, 501, 623--625<br />
VI. 62, 72, 116, 144, 253, 3ВО, 40В,<br />
. 424, 4В6, 537<br />
VII. В6, LG1, 267, 524, 549--551,<br />
563, 569--57•1, !574<br />
- ·(Vid. i Dmavni aparat)<br />
- reorganizacija pгivrednog aparata<br />
v. 619--620, 623--626<br />
:vт. 74, 127, 233, 237<br />
v.п. 7' 11. 232--:-
1<br />
354 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 355<br />
Ptl."o.sveta<br />
п. 82<br />
Prosveta i sko1stvo (narodna pro •<br />
sveta)<br />
IV. 100, 186, 4511-451.<br />
v. 580, 6lil-614<br />
'Vl. 31-35, 39, 56, 204, 209, 238<br />
-243, 430, 439-440, 500-502,<br />
'505-606<br />
vn. 52, 209, З7il, 37:3, 520-521,<br />
590<br />
- osnovno &ko1stvo u NOR-u<br />
[![. 247, 24В<br />
Protekcionastvo<br />
'III. 236<br />
P·rotiimperialisticna fronta slovenskega<br />
naroda, vid. OsvobodИna<br />
fronta<br />
п. rz, в, :Ј.2<br />
Antiimperijalisti.Cki front sLove<br />
IIlaCkog DЭд".оdа, vid. Osvohodil<br />
·na !Dronta<br />
ILП. 305, ·306<br />
P·rovale<br />
1. 14, 16, 20-24, 39, 266, 267,<br />
~6В<br />
Provokatori<br />
1. ~о. 21, 23<br />
iPtiiVi kongres slovena&ih kulturn~h<br />
!I"adn~a<br />
'III. il2-45<br />
Prvi maj<br />
r:и. а.07---:.но<br />
P·rvi svetski ra
356 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
1<br />
PREDМETNI REGISTAR 357<br />
Raldni&:i saveti<br />
·v. 244<br />
VI. 33, 125, 132, '1.35, 138, 142--<br />
143, 145, 163, 16fi--J167, 181-182,<br />
1В9, 206, 207-211, 314-315, 323,<br />
·330, 338, 355, 36В-369, 3ВО, 395,<br />
436, 448--452, 481--4В2, 496, 499,<br />
507, 512-513, 515, 52!1-523, 54В,<br />
'577, 584, 587, 591, :59~95, 600<br />
-602<br />
vп. н~. 1~17, 2()..-..Ј21, 24,<br />
28, 3:1-33, 38, 40-42, 44, 50, 52,<br />
54, ·58, 60, 66, 68, 72-74, 80-81,<br />
97, 122-123, 129-130, (135, 1
358 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 359<br />
288, 357, 164-'365, 368, 395-395,<br />
:401, 457, 5'19-520<br />
- ·(V.id. i Oktobarska revolucija)<br />
Rezerve<br />
v. 518<br />
·vт. 7'1, 336-337, 343, .345, 348-<br />
349, 451<br />
vи. 95, 140, 147, 1/16, 207-208, '<br />
225, 228, 252, 3011, 315-316, 320,<br />
'348, 392, 468-469, 4711, 492-<br />
493, 530, 54[, 565, 603<br />
Rezija<br />
п. 454, 461<br />
RdЬa<br />
rv. '379, 380-381, 390, 400-401,<br />
4!34--438, 440, 465-467, 473-<br />
474, 477--480, 508-509, 524, 538,<br />
'541, 544, 557, 582-583, 586, 592,<br />
606, 630<br />
iVI; !lil7-;lol8, 13, 137, 158, 168,<br />
1172-17·3, 232, 258--Ј261, 263-<br />
269, 2'711-2'13, 277, 285, 288, 290,<br />
!34!1-342, 34'5, 347-'348, 367, 370<br />
-3711, 376, 386, 388-389, 392-<br />
'393, 397, 3'99, 404-405, 410, 41~.<br />
416-417, 451, 468, 479, 547, 551,<br />
561, 604<br />
V'II. 32, 35, 37, 43, 55, 58-59,<br />
174, 100, 285, 304, 344-345, 572<br />
Robni promet<br />
v: 215<br />
VI. 49-50, 135, 17·2--
...------<br />
360 BORIS КIDRIC; SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 361<br />
·VИ. 37 Ј 114!5, 356, 358, 362<br />
.:.._ Centra.Ш.i odbor<br />
v. 106, 362, 528<br />
VТI. 6511<br />
. - Drwgi kong.res<br />
vи. 80, 97, 109<br />
- iJIr!vi kongres<br />
I!V. 357<br />
v. 268, 270-ml, 275<br />
Sa
1<br />
362 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
·1З6, 154, 186, 306, 322, 325, 401,<br />
409, 448<br />
IV. 9, 17, 31, .. 216-211'7, 273, 296,<br />
~56 '<br />
v. 4'7-50, 219, 264, 593, 609-<br />
-610<br />
VI. ·128, 186, !1.90, 203, 214, 392,<br />
394, 427, 509, 511, 528----'529, 513<br />
'VII. 8, 10, 2'Ш, 248, 262, 3-14, 321,<br />
~26, 335, 355-356, 359-3f:l1,<br />
364-365, 372, 588<br />
Skupsitna aktilvista OF, vid. Osvobodilna<br />
fronta<br />
Skupstina poslanilka narodnooslo<br />
•bodila:Ckih oldtbora<br />
·:п !133 'ill4 -148 ilб6 · 16'7 252<br />
395 ' ' · ' ' ' '<br />
SkupStina poslanika slovenaбkog<br />
naroda и Косеvј.и<br />
п. 298, 300-328, 331, 339, 453,<br />
499, 502, 504, 513 '<br />
III. И., 22--24, 27-:-29, 31, 32, 36,<br />
42, 43, 47, 75, 77-80, 83, 124,<br />
158, 219, 309, 310, 348-350, 352,<br />
353, 380, 393, 428, 457<br />
Skupstina SR Slovenije<br />
ИI. 298, 348<br />
sistem<br />
VII. 193, 219, 358, 434, 572<br />
- (Vid. i Narodna. slwps-tina<br />
F1N:RJ, RepuЬlike - naro'dne<br />
skupstine)<br />
SlщpMinsiki<br />
SloЬoda savesti i veroispovesti<br />
IV. 43, 56, 117, 2119<br />
SloЬodna teri-torija<br />
- ·1942. godine<br />
И. 42, 110, · ИЗ-120, 122, 126,<br />
131, 133, 135, 136, 141, •148-150,<br />
166-170, ·1'7·7, 21\3, 2•51, 252, 3Н,<br />
312, 31'7, '362-372, 392, 393, 396,<br />
4!18, 427<br />
- 1943. godine<br />
п. 296, 317, 329, 331, 332, 503<br />
- (Vid. i OsloЬodena terИorija)<br />
Slobodna teritorija Trsta (STT)<br />
·VI. 206<br />
SloЬodni sindiikati<br />
И. 404<br />
Slobodno иdrozenje (asocijacija)<br />
neposrednih proizvodaca<br />
VI. ·130, 161-1б2, 181---11.82, 210,<br />
212-213, 3~355, 362, 364, 373<br />
---.378, 38'1, 403, 406, 409, 41 '>,<br />
4!17, 419, 450, 509-510, 512-515,<br />
521, 597<br />
VII. 24, 41, 66, 295, 365, 433, 463,<br />
417'7-478<br />
- Slom К!raljevine Jugoslavije<br />
п. 7, 63, 66, 82, 95, 125, 126, 172,<br />
1:79, Н!9, 236, 242, 24'5, ЗОО-302,<br />
'305, 321, 331, З62, 368, 371, 372<br />
SlovaCka ·<br />
ИI. •165<br />
Slovenacka dГZavnost<br />
n. '76, 366 ·<br />
III. 20-42, 51, 56, 210, 353, 380<br />
422<br />
SlovenaOka inteligencija<br />
I. 7, 1'7'7, 185, 1187, 201, 205-2115<br />
ИI. 303<br />
Slovenacka istorija lmjiZevnosti<br />
I. 187<br />
SlovenaCka legija<br />
ПI. ·229<br />
Slovenafka nacionalna cast<br />
ПI. 190<br />
Slovenacka nacionalna svest<br />
ПI. 307<br />
Slovenaбka<br />
narodna dmciplina<br />
ri. ·i33, 4'7, 48, 296<br />
SlovenaCika narodna pomoe<br />
.Jll 36 ~ 429 400 436<br />
Slo.;ena'aka' ~arodna ;evolиcija<br />
п. 78, 87, 96, 97<br />
SlovenaCike seljaCke Ьиnе<br />
п. 55, 363<br />
Slovenaeki jezik<br />
т. 155, 1'76, 190, 200, 205, 208<br />
Slovenai9ki katoliCki a:kademski<br />
klwb "Zarja"<br />
m. 297<br />
Slovenacki kultuтni radnici<br />
ТII. 11----15, 2
364 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 365<br />
IИ. il98, 265, 363, 380-393, 434,<br />
4'37 438<br />
IV.' 20, 22-24<br />
Slovenska тevolucija<br />
. ПI. ·229<br />
Slovenska zaveza<br />
'lll. 229<br />
Slovenska zemlja<br />
ИI. 308<br />
Slovenske novine<br />
I. 169<br />
Slovenski dom<br />
п. 207, r232, 261, 289<br />
Slovenski knjiZn.i ZaJVod<br />
ИI. 308<br />
Slovenski naтod<br />
п. 207<br />
SlovenSiki nal"odni !l."ev.olucionarji<br />
(SNR)<br />
I. 19, '20, 22, 25, 35, 41, 225 226<br />
Slovenski na•rodnoowoЬodilni' od<br />
IЬoir (SNOO)<br />
п. 31--'33, 43, 54, .59, 62, 69, 96,<br />
290, 324, 32·5, 3~1. 383, 4'14, 4!58<br />
I'II. 2•1, 22, 28-41<br />
- !Predseldnistvo SNOO<br />
·IП. 211, 29---З1, З'5--'37, 40<br />
.;_ sednice SNOO<br />
П. ·1r2, _18, 32, 69<br />
Slovenski naтodnoosvoЬodИni svet<br />
{SN!OS)<br />
•I. 2, З, 78<br />
П. 324, 468<br />
IП .. 13, 30-32, 42-45, 49, 5~,<br />
'Н1, 158, 296, 299, 308--.3·10, 313,<br />
320, 325, 333, 348, 353, 422, 428<br />
-433, 44iJ., 457, 459<br />
IV. 7, 8, 109, 284-287<br />
- Dгugo zasedanje<br />
IV. 284, 288<br />
- komisije<br />
IИ. 309, 320<br />
- O'd:Iuke<br />
IП. 30, 33, 34, 37-40, 42, 43, 45,<br />
57-49, 333<br />
- odseci<br />
III. 37, 48, 49, 298, 301<br />
IV. З4<br />
- .Predsedn:iStvo SNOS<br />
III. 20, 45, 48~50, 59, 90, 113,<br />
Н9, 136, 141, 153, ~19, 298-300,<br />
305, 325, 401, 417, 422, 424<br />
·IV. 7-8, 22, 26, 91, 119, 121,<br />
153, 180, 204<br />
- Prvo zasedanje SNOS<br />
IП. 20-52, 84, 114, 219, 352, 353,<br />
380, 388, 393, 422<br />
- Zakonoda:vni oobor SNOS<br />
IП. 33, 309<br />
Slovenski paтtizan<br />
I. 225<br />
п. 39, 177, 195, 1199, 203, 207,<br />
238, 267,. 383, 387, Ф51<br />
Slovenski poтocevalec<br />
I. 225<br />
п. 7, 9, н, 13, 15, 18, 20, 2
366 BORIS IODRIC, SAВRANA DELA, I, 1933--1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 367<br />
406, 421-424, 444, 46З-468, 472,<br />
49g_.5()1, 507-~19, 521, 526-527,<br />
529, 5З1--632, 558, 569, 601--602<br />
VII. 10-111, 1~14, 28, 45-48,<br />
. 56, 58-60, 68-68, 7
368 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 369<br />
v. •1'5'2, 209, 282, 295-'296, 298<br />
299; 349, 352, 358, 360, 393, 430,<br />
469, 512, 529, 540, 569, 594, 597<br />
VI. 12, 33-34, 66-67, 85, 126,<br />
212, 241, 349-351, 390-391, 425,<br />
460-461, 493<br />
V1I. 23, 189-190, 235, 307, 309,<br />
318, 446, 451<br />
- Srbl<br />
I. 12, 68, 94, 105, 120, 179, 203<br />
Sredina"<br />
" п. 46, 85, 131, 148, 223, 228-<br />
·230, 2513, 256, ll64, 272, 2176, 281,<br />
286, 306, 317, 356, 393, 394, 398,<br />
402-404, 442, 444, 449, 452, 453,<br />
461, 464, 470-474, 478, 482, 4В3,<br />
487, 495, 513-515<br />
IП. 24, 25. 204-217, 315, 322,<br />
323, 325, 33В, 354, 355<br />
IV. 4В-52, 147, 218<br />
Srednjoewopska koncepcija<br />
IП. 326, 337<br />
Sremski front<br />
III. 406<br />
Srez (grad)<br />
v. 421, 623<br />
VI. 72-75, В4, 90, 107, 13В, 206,<br />
230, 245-246, 250, 336, 340, 355,<br />
369, ~В5, 401, 549, 563, 603-604<br />
VII. 20, 23, 41-42, 14!1, 203, 2•12<br />
-213, 225-226, 234, 237-241,<br />
зов, 319, 3~1. 336, ~зв, 346, 450<br />
451, 455, 511, 550-551, 564, 60В<br />
- sres
_ј<br />
370 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941 •.<br />
PREDМETNI REGISTAR 371<br />
SиSa<br />
v. 371<br />
\r!. 183--190, 192, 199, 203, 387,<br />
391--393, 453, 456--457, 461, 478,<br />
480, 483, 487, 531, 549<br />
\r!I. 27, 30, 46, 252--254, 257,<br />
259--264, 267; 335, 589, 604--606<br />
Svenarodni ustanцk и Slovenackom<br />
primorju i Istri<br />
II. 296, 297, 343<br />
III. 32, 194, 195, 316<br />
Sveslovenski komitet<br />
·п. з1, 37, 54, 141, 182, 241, 460<br />
Svest (klasna, socijalisticka)<br />
\r!. 1 108-109, 133, 146, 212, 2>26<br />
--227, 320, 337, 359, 369, 375, 395,<br />
441, 453, 509, 579<br />
\r!I. 37, 41, 44, 96, 118, 121--122,<br />
147, 149, 181, 195, 198, 293, 328,<br />
349, 422--423, 429, 442, 448--449,<br />
460--462, 466, 479--480, 483, 503,<br />
518, 548, 580--58~. 594--596<br />
Svestenstvo<br />
II. 385, 399, 401, 406, 416, 417,<br />
444, 462, 465, 466<br />
III. 337, 356, 439, 440<br />
IV. 44, 46, 52--56, 114----"121, 133<br />
--135, 190, 218--222, 468, 483--<br />
484 -<br />
\r!I. 521--522<br />
-- (Vid. i Crkva)<br />
Sveta alijansa<br />
III. 397<br />
Svoboda<br />
I. 2, 54, 58, 65<br />
Svobodna mladina<br />
I. З<br />
Svobodna Slovenija<br />
II. 24<br />
Svojina (oЬlici svojine, svojinska<br />
prava)<br />
IV. 254--255<br />
v. 582<br />
\r!. 372--373, 403, 418, 466, 515<br />
\r!I. 69, 152--156, 158, 195, 358,<br />
368, 463, 524<br />
-- (Vid. DrиStvena svojina, Drzavna<br />
svojina; Opstenarodna<br />
imovina, Privatna svojina; Socijalisticka<br />
svojina, ZadruZna svojina)<br />
Sestojanuarska diktatura (vojnofasisticka<br />
i monarhofasisticka<br />
diktatura)<br />
I. 1, 6, 13--15, 19, 30, 31, 37, 86,<br />
91, 228, 231, 232, 250<br />
III. 169, 314<br />
Skofijska dobrodelna pisarna<br />
II. 401<br />
Sovinizam<br />
II. 515--518<br />
III. 172<br />
IV. 10, 31, 38--40, 84--85, 152,<br />
17З, 180, 182, 186, 192, 194, 197<br />
--199, 208, 281--282, 422, 431<br />
V. 13, 211, 444<br />
\r!. 116, 221, 429--432, 434, 436<br />
VII. 23, 148, 275, 470, 475, 513,<br />
518--519, 528<br />
Spanija<br />
I. 10, 68, 90, 149, 150, 226, 237,<br />
241, 244, 253<br />
II. 67, 212<br />
ПI. 258, 283<br />
V. 48<br />
\r!I. 357, 360, 362<br />
Spekulantstvo<br />
III. 138, 142, 166, 170, 175, 199,<br />
202, 205, 206, 208--210, 212--216,<br />
218, 226<br />
~v. 22, 60, 62, 69, 70, 83, 95, 98<br />
--99, 155--158, 160--163, 168--<br />
172, 195, 201, 324--325, 332, 334,<br />
336--337, 340, 344--349, 366--367,<br />
422, 426, 471, 477, 480, 524, 526,<br />
531, 537, 553<br />
v. 22, 110. 112. 122, 128, 143,<br />
150, 167--168, 172, 189, 191, 197,<br />
205, 215--216, 240, ·245--247, 257<br />
--259, 283, 285, 309, 320, 336--<br />
337, 360--361, 367--368, 372, 377,<br />
396, 399, 403--404, :407--408, 426<br />
--428, 438--439, 442, 453, 456,<br />
462, 466, 469, 472, 478, 508, 510,<br />
535--538, 542--543, 583, 585, 637<br />
VI. 18, 28, 137, 46, 69, '15--76, 94,<br />
123, 158, 168, 170, 172--174, 185,<br />
187, 194, 200--201, 203, 225, 235,<br />
258, 288, 290, 319, 342, 344--345,<br />
384, 392, 395, 412, 451, 466, 469,<br />
476, 478, 480--481, 487, 494, 500,<br />
532<br />
\r!I. 27, 37, 42--43, 46, 58, 75, 91,<br />
95, 99--100, 103--107, 120--121,<br />
180, 196, 201, 228, 267, 302, 317,<br />
З19, 325, 370, 393, 397--399, 401<br />
--408, 413, 418, 426, 429, 431,<br />
465--466, 489, 498, 525, 565--566<br />
-- Zakon о suzbljanju nedopustene<br />
trgovine, nedopиStene spekulacije<br />
i privredne sabotaZe<br />
IV. 157, 389--390<br />
Stajerska<br />
I. 159, 171, 172<br />
II. 352, 353, 395, 406, 416--418,<br />
427, 454, 455, 462, 463, 465, 483<br />
III. 340, 344, 37, 350, 354, 355,<br />
360<br />
Stajerski domovinski savez<br />
II. 416<br />
Stampa, vild. Agitacija i propaganda<br />
Stednja<br />
IV. 318--319, 353--354<br />
V. 53, 67, 84, 146--147, 308--309,<br />
326, 625<br />
\r!. 77. 84, 188, 193, 385, 394,<br />
423, 457--458, 460, 471, 561<br />
VII. 17, 22, 35, 55, 57, 102--104,<br />
240, 262, 275, 332, 468--469, 496<br />
--497<br />
Strajkovi<br />
I. 20, 25, 29, 33, 40, 47, 48, 51,<br />
221, 260, 266<br />
Studentska legija<br />
II. 24<br />
Sumarstvo<br />
IV. 309, 388<br />
v. 142, 151--152, 160, 201, 241,<br />
262, 265, 298, 300--301, 327--328,<br />
522, 611, 636<br />
\r!. 9, 18, 20, 44--46, 55, 57, 66,<br />
75, 78, 82--83, 100, 110, 112, 227,<br />
248, 314, 341, 483<br />
\r!I. 164, 183--185, 21[, 350, 387<br />
--388, 390, 490<br />
-- drvo (izvoz)<br />
V. 208, 440<br />
\r!. 25--26, 49<br />
\r!I. 429<br />
Svabobranstvo, vid. Domohranstrvo,<br />
slovenacko ...<br />
Svajcarska<br />
III. 296, 324, 418<br />
IV. 296<br />
v. 48, 256<br />
\r!I. 30<br />
Svedska<br />
IV. 296<br />
v. 48, 255, 440<br />
Takmicenje<br />
IV. 14, 32, 34, 36, 87, 359, 375,<br />
539<br />
v. 78, 272, 403, 424, 432, 490<br />
\r!. 467, 569<br />
\r!I. 483, 492<br />
Takse<br />
IV. 403, 405, 449<br />
Taoci<br />
II. 18, 175, 187<br />
Tehnokratizam<br />
v. 14, 218, 264, 280--281, 447,<br />
527, 533, 566<br />
\r!. 144, 163<br />
Telegrafska agencija nova Jugoslavija<br />
(TANJUG)<br />
III. 136, 141 '<br />
Telegrafska · agencija Sovjetskog<br />
Saveza (TASS)<br />
III. 223<br />
Teorija<br />
-- о cekanju ili preuranjenosti<br />
(pasivisticka, oportunisticka)<br />
II. 25, 26, 36--38, 48, 51, 62, 309,<br />
362, 394, 472<br />
III. 279, 280<br />
-- о planiranju<br />
II. 36, 38, 51--52, 247, 309<br />
-- о podunavskoj federaciji<br />
II. 23, 100, 138<br />
-- о srednjoj Europi<br />
II. 84, 100, 180, 249, 360<br />
-- о strucnosti<br />
II. 25, 39, 114, 257<br />
-- manjeg zla<br />
I. 44, 51, 52, 54<br />
Teror<br />
II. 16, 18, 19, 21, 25, 44, 55,<br />
60, 76, 92, 105, 124, 130, 155,<br />
161, 172, 174--176, 186, 190--<br />
192, 206, 252, 254, 345, 362, 369<br />
--371, 468, 513, 516<br />
III. 7, 74, 201<br />
Tiskovna zadruga<br />
I. 1<br />
Toti list<br />
I. 54<br />
Transport i veze<br />
IV. 309, 388 .<br />
v. 144, 151, 161, 179, 242, 262,<br />
306, 375, 388, 448--449, 480, 585,<br />
609<br />
\r!. 10, 20, 136, 286, 381, 479,<br />
555<br />
\r!I. 21, 63--64, 125, 258, 484<br />
Тrboveljska premogokopna druZ- ·<br />
Ьа (ТРD)<br />
I. 47, 48<br />
II. 355
372- BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933--1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 373<br />
Treca neprijateljska ofanziva u<br />
Jugoslaviji<br />
IП. 335, 336<br />
~govina<br />
-!17. 98, 99, зоз, 315, 336, 470--<br />
472, 479, 481, 499, 529, 533<br />
17. 15, 42, 8lJ 117--118, 139--<br />
140, 143, 150, 153, 166--167, 179,<br />
193, 195, 197, 199, 206, 245--247,<br />
257--258, 309--310, 318, 335, 339<br />
--340, 394--408, 429, "432, 434--<br />
438, 442, 451, 458, 464, 466--472,<br />
478--480, 511, 524, 590, 600, 626<br />
--628<br />
17!. 17, 37--38, 49,- 59--60, 66,<br />
112, 194, 230, 232, 258, 286, 393,<br />
401, 469--471, 476--478, 487, 490<br />
--491, 500, 540, 546, 560, 601<br />
1/II. 12, 37, 40, 43, 55, 63--64,<br />
125, 164, 183--186, 202, 318--321,<br />
324, 331, 335, 343, 370, 372, 403<br />
--404, 411, 478--:480, 484, 506,<br />
511, 553<br />
- (17id. i Robna il."azmena, Robni<br />
promet, Spoljna trgovina)<br />
-- slobodna trgovina, prodaja<br />
17. 524, 585, 626--628<br />
17!. 29,1 38, 186--188, 200, 347,<br />
384, 405, 412--413, 416--417, 479<br />
--480, 488, 493, 541, 545--546,<br />
561, 568, 604<br />
17!!. 13, 30, 74, 108, 120, 137,<br />
196, 344, 370, 401, 416--418, 553<br />
- ·(Vid. ·i Pll"eduzeea - trgovacka,<br />
Trziste)<br />
- trgovaёka ~а<br />
17. 42, 398, 401, 468--471<br />
17!!. 636<br />
-- vezana trgovina<br />
!17. 310<br />
17. 317~318, 586, 626, 628<br />
17!. 17, 19, 49--~0, 77--78, 149,<br />
171, 186, 188, 230--231, 235, 249,<br />
313, 318, ззо, 332, 344--345, 347,<br />
387, 393, 417, 470, 491<br />
Tтgovinski tovaтiS<br />
I. 171, 173<br />
Тrializam<br />
I. 160, 162, 163<br />
Trockizam<br />
I. 241<br />
17. 217<br />
Tripolitanija<br />
п. 279<br />
Тrosarina<br />
!17. 405, 407--409, 448, 511<br />
17. 127, 373, 437, 456<br />
Тroskovi<br />
!17. 547<br />
17. 52, 215, 382--384, 398, 401,<br />
414, 423, 428, 503--505, 525--<br />
526<br />
17!. 169, 171, 386, 539, 562<br />
17!!. 12, 22, 29, 511--512, 542,<br />
597, 637<br />
-- proizvodni troskovi<br />
!17. 242, 247, 302, 308--314, 352,<br />
359, 449, 531--534, 538--547<br />
17. 23--24, 127, 132, 141, 156,<br />
158, 164, 382--383, 386, 459--461<br />
17!. 169, 171, 400--402, 468, 563,<br />
591--592<br />
17!!. 17, 141, 177, 181, 256, 284,<br />
500<br />
-- troskovi trgovine i transporta<br />
!17. 308--309, 311, 315, 534, 541,<br />
547<br />
17. 19, 382, 384<br />
17!. 169, 171, 413, 469, 555--556<br />
17!!. 302<br />
-- upravni troskovi<br />
!17. 308--309, 311, 533--534, 538,<br />
541--542; 547<br />
17. 19, 42, 215, 382, 384, 398, 423<br />
17!!. 36, 140, 163, 189, 418<br />
Тrst<br />
117. 39, 274--276, 466<br />
17. 250<br />
- (1/id. i Slovenacko primorje,<br />
Julijska krajina, Slobodna teritorija<br />
Тrsta)<br />
Тrust<br />
17. 527--528, 631, 633<br />
Тrziste<br />
17. 19, 190, 207, 337, 375, 377,<br />
412--413, 416--417, 468<br />
1/II. 32, 54--55, 74--75, 106, 229<br />
--230, 352, 370, 442, 486, 490,<br />
553--554, 648<br />
Тunis<br />
II. 196, 209, 210, 267<br />
Тurska<br />
I. 251<br />
ТuZilastvo<br />
17!!. 241<br />
- (vid. i Nai-odno tuzИastvo)<br />
Т17 stanice -<br />
п. 507<br />
Udarnici<br />
·W. 32, 195, 226, 260, 435, 487<br />
17. 78, 142, 502--503, 563<br />
UdruZenje cetnika<br />
I. 231<br />
Ugalj<br />
17. 156, 250, ЗОЗ--304, 440, 597<br />
17!. 31, 49, 53, 107, 109, 148, 188,<br />
315--316<br />
1/II. 429<br />
Ugovor<br />
17. 433--434, 438, 509, 630<br />
17!. 165, 412, 468<br />
1/II. 36, 55<br />
U.govor izmedu Sovjetslrog Sarveza<br />
i DFJ<br />
III. 414<br />
- (1/id. i Zemlje nairodne demokratije)<br />
Ujedinjena Slovenija<br />
I. 176,! 177, 190, 205, 206, 207,<br />
213, 215<br />
п. 34, 72, 114, 169, 180, 181, 343,<br />
355, 454--456, 491<br />
IП. 30, 32, 91, ЗЗЗ, 351, 353, 386,<br />
388, 412<br />
!17. 30, 104<br />
Ujedinjeni savez antifasisticke<br />
omladine Jugoslavije (USAOJ)<br />
п. 58<br />
Ukrajina<br />
п. 506<br />
III. 147, 148<br />
Umetnost (knjizevnost)<br />
!17. 174--175, 187<br />
17. 70<br />
17!. 326, 441, 503--505<br />
Univerzitet<br />
w. 13<br />
17. 614, 622<br />
17!. 31, 36, 56, 209, 238--243,<br />
438, 440<br />
1/II. 378--379, 383--384, 390, 513<br />
--515, 538, 564<br />
-- u Beogradu<br />
I. 69, 85, 260, 261, 262<br />
-- u LjuЫjani<br />
I. З, 19, 20, 21, 40, 155, 183, 221,<br />
224, 226, 261, 262<br />
III. 296, 298, 305<br />
-- u Zagrebu<br />
I. 76, 124, 261, 262<br />
UNNRA<br />
III. 224<br />
!17. 472--473<br />
17. 90, 178, 502<br />
17!!. 588--589<br />
Uprava u narodnooslobodilackom<br />
ratu<br />
II. 149, 296; -300, 358<br />
Upravna komisija za oslobodenu<br />
slovenacku teritoriju<br />
и. 296 .<br />
iii. 113, 37, 325<br />
Upravni odbori<br />
17!. 132, 138, 142--143, 163, 166,<br />
181--182, 189, 206, 208--211, 377,<br />
380, 448--450, 498, 507, 513, 515,<br />
521--523, 591<br />
17!!. 16--17, 42, 44, 50,- 52, 58,<br />
66, 68, 73--74, 97, 122--123, 139,<br />
>14'1---
374 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941 •.<br />
PREDМETNI REGISTAR 375<br />
IV. 104, 107, 453, · 459<br />
- Ustavotvorni odbor<br />
IV. 166, 463<br />
Ustavotvorna skupstina federalne<br />
· Slovenije<br />
Пl. 30<br />
IV. 321, 362-368, 412<br />
--izbori<br />
IV. 321, 323<br />
Uvoz<br />
V. 159~ 164, 252, 269, 301, 308,<br />
324, 326, 439, 512, 519, 564, 598<br />
VI. 14, 24, 30, 36, 41-42, 52-<br />
:53, 7;1, 81, 83, 150, 184-185,<br />
188, 192, 197, 200, 202, 228, 236,<br />
316, 348, 352, 378, 441, 458, 542,<br />
586<br />
Vll. 25, 61, 253-255, 259, 261<br />
-262, 286, 300, 305, 336, 348,<br />
353, 395, 435, 446, 584<br />
;Uzdizanje kacka<br />
Пl. 145, 171, 172, 189, 200, 249,<br />
293<br />
Varnostnoobvescevalna slиZba OF<br />
(VOS OF)<br />
11. 23, 63--65, 71, 248, 251, 401,<br />
407, 478, 487, 496, 500, 515<br />
111. 37, 38, 43, 90, 328, 330, 331,<br />
333<br />
Vatikan<br />
IП. 302, 356<br />
IV. 218, 482<br />
Vll. 325-326<br />
Veca proizvodaca<br />
VII. 173, 193, 203, 214-217, 234,<br />
239, 241, 249, 269, 273, 276, 552,<br />
558, 578, 591, 600, 656--657<br />
Velika Вritanija (Engleska)<br />
1. 10, 127, 141, 142, 145, 148<br />
п. 123, 137, 141, 151, 190, 221,<br />
250, 268, 293, 329, 356, 365, 368,<br />
480, 481<br />
Пl. 26, 74, 89, 101-103, 106,<br />
119, 138, 154, 186, 225, 327, 397,<br />
403, 411, 427, 448<br />
IV. 9, 17, 31, 216--217, 273, 456<br />
-457<br />
v. 47, 49-50<br />
VI. 179, 186, 197, 203, 509, 511,<br />
543<br />
VII. 8, 30, 134, 227, 250, 262,<br />
314, 321, 326, 349--353, 355--357,<br />
359--365, 394<br />
Velika italijanska ofanziva 1942.<br />
godine<br />
п. 166, 168, 175, 177, 178, 179,<br />
186, 188, 189, 191, 193, 197, 199,<br />
200, 203, 205, 213, 225, 229, 252,<br />
253, 270, 312, 318, 320, 332, 362,<br />
368--371, 375, 378, 386, 396, '398,<br />
399, 401-403, 415, 416<br />
Velikosrpska burzoazija<br />
1. 13, 37, 227<br />
Velikosrpska hegemonija<br />
IV. 84, 367, 548--549<br />
V. 11, 446, 483<br />
VI. 427<br />
Versajski ugovor о<br />
miru<br />
п. 353<br />
Verska komisija• NR Нrvatske<br />
IП. 114<br />
Verska komisija Predsednistva<br />
SNOS-a<br />
111. 33, 43, 113, 429<br />
- (Vid. i Narodna' vlada Slovenije<br />
- Verska komisija) ·<br />
Vinicari<br />
IV. 26, 29, 32<br />
Vipavska dolina<br />
п. 395<br />
Visak (slobodni visak)<br />
v. 426-427, 429<br />
VI. 407, 413, 531, 570<br />
VII. 13, 253, 318, 504<br />
- triZiSni visak<br />
v. 140, 318, 536--537<br />
VI. 13, 29, 91, 200, 245, 343, 345,<br />
347, 404, 412, 541--542<br />
VII. 399<br />
- visak proizvoda<br />
VI. 263, 416, 468<br />
VII. 39, 63, 65, 125, 136, 317,<br />
453--454<br />
- visak rada<br />
v. 207-209<br />
VI. 130, 159, 208, 289, 358--359,<br />
364, 367, 377, 391, 416, 522, 584<br />
-585, 587, 591<br />
VII. 10, 12, 18-21, 34, 38--39,<br />
. 42, 51-54, 59, 62--65, 125, 136<br />
--137, 152--155, 158, 163, 176,<br />
193--194, 206, 214-217, 219, 229<br />
--231, 234, 237, 239, 249, 269--<br />
276, 283, 287-238, 296, 303--<br />
304, 314, 317, 369, 395--396, 470,<br />
543, 575--576, 578, 594, 600, 607<br />
--608, 612, 655<br />
-- visak vrednosti<br />
V. 10, 21, 28, 204-205, 207, 381,<br />
397, 434, 583<br />
VI. 130, 266--267, 270, 276, 289,<br />
364, 367, 372; 584<br />
1 •.<br />
1<br />
VII. 44, 150, 176, 178, 271--272,<br />
288, 314-315, 333, 369<br />
- (vid. i Zakon vrednosti)<br />
Vlada FNRJ<br />
IV. 177--178, 251, 261, 264-266,<br />
302, 339, 358--359, 381--382, 384,<br />
389, 397, 401-402, 404, 407--408,<br />
485-486, 491, 493, 496, 501--<br />
502, 509, 512, 533<br />
v. 18, 19, 22--23, 45, 61, 63, 65,<br />
70, 100, 102, 111, 131, 138, 141,<br />
143, 160, 171, 198, 212, 214, 268,<br />
292, 294, 296, 302, 319, 321, 357,<br />
360, 37~79, 390, 428, 476, 528,<br />
.551., 565, 570 608, 620<br />
VI. 33, 55--56, 73--74, 99, 106--<br />
1107, 109--"li14, 12·3, 143, 148, 152,<br />
187, 192, 200, 206, 241, 278, 369,<br />
392, 394, 453-455, 457-458, 521,<br />
537, 548, 563, 575, 588, 592--593<br />
VII. 42, 44--46, 49, 54, 57, 73--<br />
74, 76--80, 96--97, 99, 103--104,<br />
127--131, 133, 155, 160, 179, 187,<br />
253, 261, 263, 326, 341, 390, 394,<br />
397, 399, 402, 410, 433, 436-437,<br />
441--442, 444--445, 449-451,<br />
453, 550, 570, 590<br />
- (Vid. i Privredni savet, Savezna<br />
planska komisija, Savezno<br />
izvrSno vece)<br />
- deklaracija vlade<br />
IV. 177<br />
-- komisije komiteti vlade<br />
FNRJ<br />
IV. 233<br />
v. 514, "530, 611, 617, 621-622,<br />
626, 628--629, 632, 634-635<br />
VI. 111--113, 233<br />
VII. 276, 591, 603<br />
- (Vid. i Kontrola - Savezna<br />
kontrolna lkomisija, Savezna<br />
planska 'komisija)<br />
-- Ministarstvo finansija<br />
IV. 256, 263, 267, 369, 379, 404<br />
-405, 488, 490, 514, 546<br />
V. 115, 440-441, 529, 531, 565,<br />
635<br />
VI. 110, 112, 193, 230, 378, 385,<br />
_401, 482, 541, 548, 565<br />
VII. 454<br />
- Miristarstvo industrije (М;inistarstvo<br />
teske industrije, Ministarstvo<br />
lake industrije)<br />
v. 18, 93--94; 251, 393--394, 415,<br />
424, 466, 516, 610, 620, 623<br />
VI. 12, 111-112<br />
VII. (Savet. za industriju) 141,<br />
382, 390, 464, 477-478, 510, 549,<br />
566<br />
-- Ministarstvo narodne odbrane<br />
IV. 490<br />
- Мinistarstvo poljoprivrede<br />
IV. 172<br />
v. 568, 621, 623, 636<br />
VI. 50, 1227, ~36,<br />
479 ·(Savet za<br />
poljopriv.redu), 566<br />
- Мinistarstvo rada<br />
IV. 490<br />
v. 320, 327, 529, 531<br />
VI. 110, 112<br />
- Мinistarstvo rudarstva<br />
IV. 388<br />
V. 440--441, 514, 516<br />
VI. 11<br />
-- Ministarstvo saobracaja<br />
IV. 463, 467<br />
v. 298<br />
VI. (Savet za saobracaj) '1~0, 479<br />
-- Ministarstvo spoljne trgovine<br />
IV. 490, 505<br />
v. 255, 439, 598--599, 625, 636--<br />
637<br />
VI. 110, 112, 378--379, 458<br />
-- Ministarstvo trgovine i<br />
snabdevanja'<br />
IV. 268, 476<br />
v. 394, 400, 425, 431, 436, 468<br />
--469, 472, 478-480, 623--624<br />
VI. 1 НО, 346 (Savet za robni promet),<br />
479, 490, 492-493<br />
-- Predsednistvo vlade FNRJ<br />
IV. 177<br />
v. 425, 429, 439, 506, 619<br />
- privredna ministarstva (savezna<br />
ministarstva)<br />
IV. 251--252, 318, 359, 394, 485,<br />
488, 499, 501--502, 546<br />
V. 11, 14, 25, 29, 58, 94, 97, 161,<br />
291, 293, 320, 390, 393, 415, 433,<br />
439, 503, 516, 528, 533, 608, 619<br />
--620, 624, 636<br />
VI. 102, 142, 209<br />
- reorganizacija vlade FNRJ<br />
VI. 208--210, 233, 320<br />
-- Savet za energetiku i ekstraktivnu<br />
industriju<br />
IV. 490<br />
VI. 147, 150<br />
-- saveti vlade FNRJ<br />
IV. 490
376 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I, 1933-1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 377<br />
v. 623<br />
1VI. 109~113, 139, 142--143, 148,<br />
163, 167, 209, 320, 380--381, 537,<br />
542, 5,48, 553, 597--598<br />
.. 1VII. 210, 232, 380, 390, 511, 528<br />
Vlada NR Slovenije<br />
v. 284, 536, 538, 545, 548--549<br />
1VII. -486<br />
Vojna brzina<br />
rп. 263--265<br />
Vojna disciplina<br />
rп. 243, 288--292<br />
Vojna budnost<br />
rп. 152<br />
Vojni ratni sud italijanske Druge<br />
armije<br />
п. 76, 108, 355, 359<br />
Vojska drzavne bezbednosti<br />
(VDV)<br />
rп. зв<br />
Vojska i politika<br />
пr. 289--290<br />
Vojska<br />
- ~raljevine Jugoslavije<br />
rп. 289, 291--293, 314<br />
-- Sjedinjenih Driava Amerike<br />
rrr. 418<br />
- Velike Britanije<br />
III. 418<br />
. Vojvodina<br />
I. 71, 95, 239<br />
IV .. 473--474<br />
v. 229, 263--264, 401, 435, 469,<br />
475--476, 535--536, 539--540, 585<br />
vr. 349--352; 479--480, 555<br />
vrr. з1, зо8, 446<br />
Vojvodstvo<br />
п. 59<br />
Vopтosy ekonomiki<br />
vr. 520<br />
Vrednost (teorija vrednosti)<br />
vr. 168--170, 172, 256--261, 264,<br />
268, 270--271, 274--277, 281, 283,<br />
290, 364, 399--400, 403--405, 416<br />
--417, 468<br />
1VII. 171, 304, 369, 632<br />
- (Vid. i Vasak - visak vrednosti)<br />
-- prometna vrednost (trZisna)<br />
vr. 292, 363--364, 371, 406, 410<br />
1VII. 169, 174 .<br />
-- upotrebna vrednost<br />
vr. 168--169, 172, 174, 259--261,<br />
264--266, 268, 270, 275--277, 281<br />
-'283, 285, 290--296, 299--30
378 BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933--1941.<br />
PREDМETNI REGISTAR 379<br />
Zakon о<br />
za5titi radnika<br />
i!. 45, 56<br />
Zalihe<br />
.. VII. 235-236, 247, 252, . 256-257,<br />
622, 624, 627, 631<br />
Zanatstvo<br />
IV. 309, 332, 336, 407<br />
v. 122, 170-172, 204, 341-344,<br />
347-361, 372, 375--376, 445, 455,<br />
458, 509-510, 514<br />
VI. 66, 403<br />
VII. 37, 164, 184--185, 323-324,<br />
371~ 496, 511<br />
- OpSti zakon о zanatstvu<br />
IV. 341-34!4, 34'7--3:49, 353, 356<br />
-361<br />
- zanatlije<br />
v. 8, 342--343, 357-358, 361,<br />
З67......в69, 400, 456, 4!58, 462, 509<br />
-510<br />
VII. 125, 161<br />
-. zanatske komore<br />
v. 360-361<br />
VI. 152<br />
Zapad<br />
1. 141, 143, 151, 159<br />
Zapadne sile<br />
1. 142<br />
Zapadne -zemlje (zapadna reakcija}<br />
VI. 23-24, 378, 424, 431, 439,<br />
443-444<br />
VII. 10, 68, 133, 224, 251, 313,<br />
325-326, 355, 358-359, 363, 372,<br />
397, 401, 406, 537, 583<br />
- zajmovi, pomoc Zapada<br />
VI. 44, 82, 185, 188, 190, 192,<br />
203, 345, 348, ·392, 422-423, 456<br />
-457, 493<br />
VII. 85, 262, 314, 348, 351-352,<br />
355, 359, 484, 490, 588<br />
Zapadni front<br />
1. 140, 142, 143<br />
Zaplotnjastvo<br />
III. 67, 129, 178<br />
Zar;a svobocie<br />
II. 75<br />
m. З24<br />
Zborovi aktivista OF, vid. Osvobodilna<br />
fronta<br />
Zborovi Ьiraca<br />
III. 61, 62, 203<br />
IV. 22, 95, 141, 409, 445, 477--<br />
478, 480<br />
VI. 125<br />
Zdravstvo<br />
v. 34<br />
VI. 209<br />
~- 25, 209, 254, 373, 391, 535<br />
Zemaljsko antifa5isticko vece narodnog<br />
oslobodenja<br />
- Bosne i Hercegovine<br />
п. ззi, зз9<br />
111. 18, 158<br />
- Crne Gore i Boke<br />
11. 339<br />
йl. 158<br />
- Нrvatske (ZA VNOН}<br />
1. 76, 249<br />
11. 339, 343<br />
111. 125, 158-160, 194, 195<br />
- SandZaka<br />
:п. 339<br />
Zemlje narodne demokratije (clanice<br />
Кominterne}<br />
v. 183, 192-193, 219, 221--225,<br />
323, ззв, 357, 525, 591-592, 596,<br />
602<br />
VI. 8-9, 22, 40-41, 43, 45, 53,<br />
87-88, 103, 137, 185, 205, 252,<br />
465-466, 472<br />
VII. З57, '360-361, 581--'582, 584<br />
-586, 588-590<br />
- (Vid. i lnformblro}<br />
- ugovori sa zemljama narodne<br />
demoki"atije<br />
IV. 414, 416, 493<br />
V. 296-297, 300, 525, 5QЗ, 592<br />
VI. 41, 53, 87<br />
VII. 583--585<br />
- Ekonomski savet<br />
v. 524--525, 591<br />
Znanstveni in5titut<br />
11. 443<br />
Ill. 441<br />
Zveza bancnih in zavarovalniskih<br />
zavodov<br />
11. 355<br />
Zveza <strong>dela</strong>vskih prosvetnih druStev<br />
"Svoboda"<br />
11. 172<br />
Zveza delovne mladine<br />
1. 82, 90, 91, 230<br />
11. 136, 158-160, 395<br />
Zveza delovnega ljudstva Slovenije<br />
111. 299<br />
Zveza <strong>dela</strong>vskih zena in deklet<br />
1. 26, 28, 29<br />
Zveza druStev kmeckih fantov in<br />
deklet<br />
1. 28, 83<br />
111. 307, зов, 313<br />
zveia industrialcev<br />
II. 355<br />
Zveza mladine Slovenije •(ZМS)<br />
IV. 29, 31<br />
Zveza mlaldine Slovenije (ZMS)<br />
:r:r. 158, 255, 300, 422, 425, 426,<br />
435, 469, 484, 510<br />
'IИ. 198, 200, 434, 437, 4З8<br />
Zveza slovenskih agrarnih interesentov<br />
1. 6, 7, 9<br />
Zveza slиSateljev Aleksandrove<br />
univerze (ZSAU}<br />
1. 40<br />
'<br />
Zveza slиSateljev LjuЬljanske univerze<br />
111. 299<br />
Zveza trgovskih 2Xk.uZenj<br />
111. 296<br />
:Zene<br />
·IV. 20, 23, 459-462<br />
VI. 18, 20, 338<br />
VII. 285--286, 481-482, 495, 505<br />
- (Vid. i AFZ, SP:ZZ}<br />
- ravnopravnost<br />
III. 362, 363<br />
- u narodnooslobodilackom ratu<br />
11. 135, 136, 252, 255, 300, 358<br />
Zrtve reakcije<br />
11. зо, 31<br />
Zumberak<br />
[1, 505
1<br />
BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, 1, 1933--1941. 381<br />
SADRZAJ (I-VII)<br />
KNЛGA I<br />
LEV MODIC, SКICA ZA SТUDIJU О ~VOLUCIONARNOJ<br />
!ВОВЈВI 1BORISA IКШRICA ~<br />
PREDGOVOR IZDANJU 89<br />
PREDGOVOR PRVOJ КNJIZI<br />
1933.<br />
KRIZA "LJUBLJANSKOG ZVONA" 1<br />
1934.<br />
О PREPELUHOVOJ AGRARNOJ REFORМI 6<br />
О ORGANIZACIONOM STANJU, RADU, GRESКAМA I ZADA<br />
CIМA !РОКRАЛNSКЕ ORGANIZACIJE KOМUNISTICКE PAR-<br />
TIJE U SLOVENIJI 13<br />
1. Oтganizacioni тazvitak paтtijske oтganizacije и Sl.oveniji<br />
posle pтovale 1930. godine (13), 2. Obnavljanje oтganizacije<br />
1931. i pocetkom 1932. godine {16), 3. Obnavljanje do<br />
likvidacije sektoтa ·(18), 4. Razvitak Paтtije od likvidacije<br />
sektoтa do danas (22), 5. Pozitivni i negativni momenti obnavljanja<br />
{23), 6. Dana.Snje oтganiZizciono stanje Paтtije и<br />
Sloveniji (24), 7. Masovni таd paтtijske oтganizacije и Sl.oveniji<br />
(28), 8. Konkтetni zadaci Pokтajinske oтganizacije и<br />
Sloveniji (32), 9. Opsta ocena Pokтajinske oт.ganizacije и<br />
Sloveniji (35).<br />
О RADU POКRAJINSКE ORGANIZACIJE KOМUNISTICКE<br />
iPARТIJE U SLOVENIЛ РО SINDIКALNOJ LINIЛ<br />
37<br />
I. Razvitak (37)._<br />
1. (37), 2. Obnavljanje 1931. i и ртvој polovini 1932. godine<br />
(39), 3. Obnavljanje и dтugoj polovini 1932. i и pocetku 1933.<br />
godine {40), 4. Godina 1933 {43). -<br />
П. Izbori radnickih poverenika (45).<br />
III. Borbe radnicke klase u Sloveniji 1934. godine i na5e ucesce<br />
u njima (47).<br />
IV.' Greske. i zadaci {50).<br />
1. Pogтesna glediSta i pogтesna tvтdenja (50), 2. Na8e gтeske<br />
i nasi nedostaci · na тadnickim skuptovima i и тadnickim<br />
akcijama i odgovaтajuci zadaci {52).
,382<br />
1935.<br />
TONE CUFAR, SLOM<br />
IZVESTAJ О ZEМALJSKOJ KONFERENCIЛ SKOJ-a КОЈА<br />
ЈЕ ODRZANA КRАЈЕМ AVGUSTA 1935.<br />
I. Uёesnici i organizacije koje su ucesnici predstavljali (67).<br />
П. Dnevni red Zemaljske konferenc.ije i njen tok (72).<br />
Ш. Priprema Zemaljske konferencije (74).<br />
Kako :је radilo Privremeno rukovodstvo kao kolektiv (80).<br />
GOVOR NA SESTOM KONGRESU KOI<br />
CLANSТVU SKOJ-a I SVIМ МLADIМ LJUDIМA U JUGO<br />
SLAVIЛ<br />
МLADIМ LJUDIМA ·<br />
Ci:ia :је omladina (112), Cime poceti (114), Vaspitan:je u<br />
omladinskim organizaci:iama novog kova (116), Za potpuno<br />
organizaciono :jedinstvo тadnicke omladine (117), Omladinske<br />
organizaci:je! Omladino! U:jedinimo svo:je s~~ge! (118),<br />
VaSPitava:jmo omladinske organizatore i neustrastve pobornike<br />
omladinskih prava! Negu:jmo svakog mladog coveka!<br />
(119), Omladino - mladi l:judi! (122).<br />
1936.<br />
PISMO OМLADINI U SLOVENIJI О МIROVNOM KONGRE<br />
SU U Z~VI<br />
1938.<br />
ВОRВА FRANCUSKOG NARODA 127<br />
Napad na :jedif!-Stvo (127), Daladierova vlada (129), Pregled<br />
cetiri godine (131), Dvesta porodica (134).<br />
1940.<br />
RAZVOJ RATA I PROBLEМ NEUТRALNOSTI<br />
iPOSLE SLOМA FRANCUSKOG IМPERIJALIZМA<br />
EVROPSКE КRIZE I SLOVENACКI NAROD<br />
Drustvena i politiCka karakteristika rasula austro-ugars~e<br />
drzave (153) Pripreman:je Slovenaca za presudne dogaaaзe<br />
{159), NacW:W.zno nedonosce u revoluci:ii (165), Isk'ILStva i<br />
pogled na savremeni proЪlem (185).<br />
NAPOМENE IUZ ISTORIJU SLOVENACКE КNJIZEVNOSTI<br />
RAZVOJ RATA I BALКAN<br />
NEК.OLiiКO RECI U ODGOVOR<br />
54<br />
67<br />
85<br />
94<br />
108<br />
124<br />
140<br />
145<br />
153<br />
187<br />
198<br />
200<br />
PRILOZI<br />
1932.<br />
383<br />
!ZVESTAJ О RADU O[ВLASNOG] К[ОМIТЕТА] SLOVENIJE 219<br />
[PISMO CEN'r_RALNOM КОМIТЕТU. КРЈ, 1932] 221<br />
1934.<br />
[IZVESTAJ CENТRALNOM КОМIТЕТU КРЈ, 1934] 223<br />
1935.<br />
REZOLUCIJA О RADU I ZADACIМA SKOJ S POSEBNIМ OB-<br />
ZIROM iNA NARODNI FRONT SLOBODE I МIRA 227<br />
I. Politicka situaci:ia u drzavi i тadna te napredna omladina<br />
'(227), II. Sadan:ie glavne zadace SKOJ-a (231), Ш. Jedinstvo<br />
radnicke omladine (233), IV. Razliciti oЪlici ostvaren:ia<br />
omladinskog narodnog fronta za slobodu i za mir<br />
(234), V. Osnovne organizacione zadace (239).<br />
1936.<br />
REC U DISKUSIЛ NA APRILSKOM PLENUМU СККРЈ (1936) 260<br />
1940.<br />
rREFER.AT О AGITACIJI I PROPAGANDI]<br />
REGISTAR IМENA<br />
PREDМETNI REGISTAR<br />
240<br />
271<br />
297<br />
1941.<br />
LIК SLOVENACКE INТELIGENCIJE IZМEDU PRESERNA I<br />
LEVSTIКA<br />
205
г<br />
1<br />
,384<br />
KNЛGA П<br />
PRED.GOVOR DRUGOJ КNJIZI<br />
·.1941.<br />
iNASA NESRECA ·I NASA VERA!<br />
IPAROLE NASE OSLOBODILACКE iВОRВЕ<br />
UCINIMO SVOJU DUZNOST<br />
U AКCIJU!<br />
РОLЕТ OSVOBODINE FRONТE<br />
VATRENO КRSTENJE SLOVENACKIН PARTIZANA<br />
IZDAJSTVO REAIКCIONARNE BURZOAZIJE NAD VIJASTITIM<br />
NARODOM<br />
OPSTENARODNI КАRАКТЕR OSVOBODILNE FRONTE<br />
U OSVOBODILNU FRONTU<br />
ZNACAJ OSNIVANJA SNOO I NJEGOVIH LМERA<br />
1йА PRAVILNO SPROVOBENJE LINIJE OSVOBODILNE FRONТE<br />
NEКOLIКO ZADATAКA NASE AGITACIJE I PROPAGANDE<br />
ZNACAJ SLOVENACKOG !PARTIZANSTVA<br />
USPEH OSLOBODILACКE ВОRВЕ NA BRATSKOM JUGU<br />
NAPRED I .SАМО 'NAPRED!<br />
rzA NASU NACIONALNU iDISCIPLINU<br />
fZA STO TESNJE JEDINSTVO OSVOВODILNE FRONTE<br />
DANAS ~ЕМА VREМENA ZA ,,PLANOVE"<br />
POLA GODINE OSVOBODILNE FRONTE<br />
RAZBIJМO PROTIVSLOVENACKU ZA VERU UNUTRASNJIН<br />
iNEPRЏATELJA NASEG NARODA<br />
О ZADACIМA NASIH TERENSKIН ODBORA<br />
RAT РЕТОЈ KOLONI! ·PROSIRIМO OB.AVESTAJNU SLUZBU!<br />
iPITANJE NASE NARODNE VOJSКE<br />
1942.<br />
SLOVENACКO NACIONALNO JEDINSTVO - UCVRSCENO 69<br />
DRZA VA U DRZA VI 71<br />
VRНUNAC CINIZМA 74<br />
ULOGA RADNICКE KLASE I RADNOG .NARODA U SLOVE-<br />
INACKOM INARODNOOSLOBODILACKOM !POKREТU 77<br />
SLOVENACКA NACIJO I RADNI NARODE - NA BRANIК<br />
SVOJE BUDUCNOSTI 82<br />
NA PUTU КА OSLOBOBENJU SLOVEN!A.CКOG NARODA 87<br />
SOVJEТSКA DEMOКRATIJA- IZVOR NEPOВEDIVOSTI CR-<br />
VENE RADNICK0-8ELJACКE ARМIJE 90<br />
ZNACAJAN DEКRET 92<br />
REVOLUCIONARNI RAZVITAК SLOVENACКOG NARODNO<br />
OSLOBODILACKOG РОКRЕТА 94<br />
КLEVETE I PODМETANJA NEPRIJAII'ELJA NASE PARTIJE 99<br />
5<br />
7<br />
11<br />
13<br />
1'5<br />
18<br />
20<br />
22<br />
27<br />
29<br />
31<br />
34<br />
37<br />
39<br />
42<br />
45<br />
47<br />
49<br />
511.<br />
53<br />
57<br />
60<br />
63<br />
66<br />
1<br />
1<br />
Ј<br />
'<br />
UNUТRASNJI Р ARТIJSKI ZADACI 102<br />
О KONSPIRACIJI 105<br />
TONE TOмASIC - UZOR KOMUNISTJ.iМA I SVIМ AКTIVISТIiМA<br />
OSVOBODILNE FRONTE 108<br />
OSLOBOВENA SLOVENACКA TERITORIJA- POTVRDAPAR-<br />
TIJSКE LINIJE . 113<br />
SLOVENACKI NAROD PREUZLМA VLAST 1!17<br />
ZADACI NARODNOOSLOBODILACКm ODBORA 120<br />
REFERAT О<br />
DACIМA<br />
POLITICKOM POLOZAJU I PARTIJSКLМ ZA-<br />
122<br />
OsvoЪodilna fronta slovenackog<br />
paтtija Slovenije (125).<br />
naтoda i <strong>Komunist</strong>icka<br />
Zavr5na .rec druga Petera Кa:lana ·uz referat о politickom<br />
polozaju i partijskim zadaci·ma (140).<br />
STANJE OSLOBODI1LACКE BORiВE I ZADACI PARTIJE 1].5t1<br />
iNOVI SLOVENACKI PAТ.RIOTIZAМ 155<br />
ZA RASCISCAVANJE NEКIH РОЈМОVА О OМLADINSKOM<br />
РОКRЕТU 158<br />
ORGANIZACIONI I КADROVSKI ZADACI PARTIJE 161<br />
NOVA SLOVENACКA DEМOКRATIJA 166<br />
POSLE TRI МЕSЕСА SLOBODE 168<br />
BELA GARDA - SМRTNI NEPRIJAТELJ SLOVENACKOG<br />
NARODA 171<br />
REORGANIZACIJA GLAVNE KOМANDE 177<br />
OSVOВODILNA FRONTA SLOVENACKOG NARODA I JUGO-<br />
SLAVIJA 179<br />
POVODOM PROGLASA SVESLOVENSКOG ODBORA U MO-<br />
SКVI SLOVENACKOM NARODU 182<br />
VELIКA PARTIZANSКA POBEDA 184<br />
POSLEDNJI КОRАК BELE GARDE 189<br />
VOJNI ZADACI 193<br />
LМEBUNARODNA I UNUTRASNJA SITUACIJA I ZADACI SLO-<br />
VENACКE Р ARTIZANSКE VOJSКE 195<br />
NASA VOJ'NA ISКUSTVA I NEDOSTACI 199<br />
ZA DISCIPLINU I JEDINSTVO NASE VOJSКE 203<br />
RANJIVE ТАСКЕ BELE GARDE 205<br />
МEBUNARODNI POLITICKI RAZVOJ PRIBLIZAVA POBEDU<br />
OSVOВODILNE FRONTE 209<br />
1943.<br />
ВIНАСКА SKUPSTINA - PLOD BORiВE NARODNOOSLOBO<br />
DILACКE VOJSКE I PARTIZANSКI'Н ODREDA JUGOSLAVIJE 214<br />
ZA JEDINSTVO RAIDNICКE КLASE SLOVENIJ.E 218<br />
CINJENICE SU ТЕSКА STVAR 221<br />
SLOVENACKI NAROD I CRVENA ARМIJA (О DVADESET PE-<br />
TOGODISNЛCI RADNICКO-sELJACКE CRVENE ARMIJE) 224<br />
STVARNA ULOGA ,,SREDINE" . 228<br />
25 <strong>Boris</strong> Юdric, I<br />
385
;386<br />
iF:ALSWI:КATORI SU PREVAZISLI SЕВЕ 232<br />
GODISNJICA OSVOBODILNE FRONTE 235<br />
DVE GODINE OSVOBODILNE FRONTE 238<br />
.DVE GODINE OSVOBODELNE ]!IRQNТE. ISТORIJAT 24:2<br />
- РUТ NASE iВОRВЕ 257<br />
KOMUNISTICКA PARTIJA SLOVENIJE I т.Актrкл ~1<br />
PRШLI2AVA SE КATASТROFA OSOVINSКIН SILA 267<br />
ZA NASU NARODNU VLAST 270<br />
iКOMUNISTI I SLOVENACКO SVESTENSTVO '273<br />
SNAGE OKUPAТORA PROPA!DAJ:U 278<br />
SLOVENACKO NARODNO PREDSTA VNISTVO NOVOG KOVA 282<br />
NOVA "VLADA" 285<br />
SLOVENACKI NAROD I CRVENA ARМIJA 287<br />
VELIКODUSNOST NIJE POPUS'IILJIVOST 289<br />
CEТNICKO GNEZDO U LONDONU 292<br />
OSNOVNI ZADACI ОV1Н DANA 295<br />
KOGA DA BIRAМO 298<br />
GOVOR NA SКUPSTINI DELEGATA SLOVENACKOG NAIRODA 300<br />
PREDLOZI SКUPSTINI DELEGATA SLOVENACKOG NARODA 323<br />
ISTORIJSКA SК>U:PSTINA 326<br />
IZV ANREDNO V AZAN 'SPOLJNOPOLIT·ICКI DOGAВAJ 329<br />
REC U DISК>USIJI NA DRUGOM ZASEDANJU А VNOJ -А ~1<br />
PREPREКE SU PALE<br />
ISTORIJSКA SKUPSTINA U JAJCU<br />
UCDМO OD NASE J:U2NE iВRACE<br />
PRILOZI<br />
1941.<br />
334<br />
339<br />
345<br />
·IZVESTAJ CENTRALNOG КОМIТЕТА КР SLOVENIJE IZ DRU<br />
GE POLOVINE NOVEМВRA 1941. CENTRALNOM КОМIТЕТU<br />
К!РЈ О OSVOBODILNOJ FRONTI SLOVENACKOG NARODA 351<br />
IZVESTAJ CENTRALNOG КОМIТЕТА KIFS IZ DRUGE POLO<br />
VINE DECEМBRA '1941. CENTRALNOM KOMITEТU КРЈ О<br />
POLITICК:IM PRILIКAМA U SLOVENIJI 352<br />
1942.<br />
IZVESTAJ О POLIТICKOJ SLТUACIJI U SLOVENIJI 358<br />
NAJVISA MANIFESTACIJA SLOVENAOКOG NARODNOG OT<br />
PORA 362<br />
PARTIJSKIМ ORGANIZACЫA!МA U UDARNIМ BRIGADA!МA 373<br />
1. Sta nasa Paтtija zahteva od svojih clanova и иdaтnim<br />
bтigadama (374), 2. Oтganizaciona stтuktитa paтtijske oтganizacije<br />
и иdaтnim bтigadama. Pтimanje novih clanova.<br />
(375), 3. Rad paтtijske oтganizacije i sadтzaj paтtijskih sastanaka.<br />
(376), 4. Najaktиelniji tтenиtni zadaci paтtijskih<br />
oтganizacija и иdaтnim bтigadama. (377), 5 .. Zakljиёak<br />
·(378).<br />
387<br />
iВRIGADAМA I STAВOVIМA ODREDA [OТКLANJANJE Щ!:-<br />
DОSТ.АЈТАКА U JIORBI PROТIV BELE GARDE] 379<br />
:ВILTEN POLITICКOG KOМESARIJATA · SLOVENACКE PAR<br />
TIZANSКE VOJSКE. BR. 1 382<br />
OКRUZNIМ ODBORIМA OF [DOSTA VLJANJE IZVESTAJA] 384<br />
OКRU2NIM ODBORDМA OF [PR!iPREМA ZEМLJORADNICКE<br />
.КONFERENCIJE] 385<br />
BDLTEN iPOLLTiёKOG KOМESARIJATA SLOVENACКE PAR-<br />
TLZANSКE VOJSКE. tВR. 2 387<br />
STAВOVIМA ODREDA I BRIGADA [О ANALIZI USPESNO-<br />
STI АКСIЈА I О IZVESTAVANJ,U] 388<br />
POVEREN!Sт.VIJМA IOOF [ OКRU2NIМ ODВORIМA OF [О<br />
PULARLZACIJA PRJVOG ZASEDANJA AVNOJ-a] 389<br />
POVERENISTVI!МA IOOF I OК!RU2NIM ODВORIМ!A OF [О<br />
SARA:DNJI U SLOVENSKOM POROCEV ALCU]<br />
POVERENISTVIМA IOOF I OKli02NI!М ODBORIМA OF [0<br />
iPRЖU1PLJANJU РОDАТАКА О ZLOCINIMA I ZLOCLNCLMA<br />
OKUPATORA I BELOGARШSTA] 392<br />
CENTRALNOM KOMIТETU KOMUNISTICКE PARTIJE JUGO-<br />
SLA VIJE (IZVESTAJ О "OF SLOVENSКEGA NARODA") 392<br />
1943.<br />
1. Sitиacija OF рте oslobodenja teтitoтije (392), 2. OF za<br />
vтете oslobodene tentoтije (395, 3. OF za vтете ofanzive<br />
(398), 4. LjuЬljana (398), 5. Naoтuzani nastup bele gaтde<br />
(399), 6. "Politiёka" taktika bele gaтde (400), 7. Pтocesi и<br />
,,sтedini" •(402), В. Pтocesi и beloj gaтdi (403), 9. Linija Paтtije<br />
i OF (403), 10. Sadasnje stanje OF (405), Odnosi и OF<br />
:(407).<br />
BLLTEN POLITIOКOG KOМESARIJATA SLOVENACКE NA-<br />
RODNOOSLOBODILACКE VOJSКE. BR. 4 409<br />
I. Kтiza и izbegliёkoj londonskoj vladi (409), II. Populaтisanje<br />
иspeha Naтodnooslobodilacke vojske Jиgoslavije i objasnjavanje<br />
тukovodece vojnicke i politiёke иloge vтhovnog<br />
komandanta dтuga Tita (409), III. Za intenzivniji politicki<br />
таd nase vojske теdи civilniт stanovniStvom (410), IV. Odgovoтnost<br />
politiёkih komesaтa zona (411), V. Za kontтolu<br />
politiёkog таdа и vojsci (4lil), VI. Vise zabave и na8oj vojsci<br />
(4111), VII. Za tesnи saтadnju izmedи politickih komesaтa<br />
i komandanata i и politiёkoj oЬlasti (412).<br />
POVERENISTVIМA IOOF I OКRU2NDМ ODBORIМA OF [ZA<br />
DACI U VEZI SA KIOZOM JUGOSLOVENSКE IZВEGLICКE<br />
VLADE] 412<br />
ViRHOVNOM PLENUМU OF SLOVENACKOG NARODA [2. JA-<br />
NUAR 1943] ' 414<br />
39il
.. ~<br />
.~1<br />
388<br />
I. Situacija na terenu (415), П. Vojska (418), III. Bihac<br />
(419), IV. Pitanja Zinije i taktike. Organizaciona pf.tanja<br />
·(422), V. Finansijsko pitanje (423).<br />
·oвAVESTENJE POVERENISTVEМA IOOF I OКRUZNIМ OD<br />
BORIМA OF О SLOVENACKOJ DELEGACAJI ZA ANTIFASI<br />
STICKO VECE NARODNOG OSLOВOБENJA (ВIНАё) I О KO<br />
NSTITUISANJU IZVRSNOG ODBORA OSVOBODILNE FRONTE<br />
SLOVENAёКOG NARODA<br />
SVIМ POVEREN!STVIМA, OКRUZNIМ, REJONSKIM I TEREN<br />
SKEM ODBORIМA OF OКRU:ZNICA О REORGANIZACIJI OM<br />
LADINSКE ORGANIZACIJE OF<br />
POVERENISTVIМA IOOF I OКRUZNIМ ODBOR!'МA OF: NA<br />
RODNA ZASTITA<br />
POVERENISTVIМA IOOF I OКRUZNI!М ODBOREМA OF: NA<br />
RODNA РОМОС<br />
SVIМ POVERENISTVIМA, OКRUZNIМ I REJONSKIМ ODBO<br />
RIМA OF [MOBILIZACIJA U SLOVENACКU NARODNOOSLO<br />
BODILACKU VOJSКU I PARTIZANSKE ODREDE]<br />
Uputstva za mobllizaciju и Slovenacku narodnooslobodilacku<br />
vojsku i partizanske odrede (4ЗО).<br />
SVIМ POКЦAJiNSКIM POVEREN!SТVEМA, OКRU:ZNIМ I RE<br />
JONSKIM ODBORIМA OF SLOVENACKOG NARODA [ORGA<br />
NIZOVANJE ODBORA PRISILNO MOBILISANIH U BELOGAR-<br />
DISTICКE JEDINICE] 4~<br />
OКRUZNICA О OSNIVANJU ANTIFASISTICKOG SAVEZA ZE-<br />
NA (SPZZ). SVIM POVERENISTVIМA IOOF, OКRUZNIM, RE-<br />
JONSКIM I TERENSKIМ ODBORIМA OF 435<br />
BILTEN POLITICKOG KOМESARIJATA SLOVENACКE NA<br />
RODNOOSLOBODILACКE VOJSКE I Р ARTIZANSКIH ODRE-<br />
DA. BR. 5 437<br />
ЮКRAJINSKOM KOMITEТU КРS ZA SLOVENACKO PRI-<br />
MORJE [21. FEBRUAR 1943] 439<br />
POVERENISTVIМA СК I OКRUZNIМ КОМIТЕТIМА KPS [PO<br />
JASNJAVANJE I IZLAGANJE IZJAVE OSNIVACKIН GRU-<br />
PA О JEDINSTVU OF] 446<br />
BILTEN POLITICKOG KOМESARIJATA GLA VNE KOМANDE<br />
NOV I РО SLOVENIJE. BR. 6 451<br />
OКRUZNICA OКRUZNIМ ODBORIМA OF I POLITIOKIМ RAD-<br />
NICIМA О ODNOSU РRЕМА SREDINCIМA 452<br />
SLOVENACKOM NARODU 454<br />
POVERENISTVU IOOF ZA LJUВLJANU [USPOSTA VLJANJE<br />
VEZA SA OFICIRIМA BIVSE JUGOSLOVENSКE VOJSКE КО-<br />
Ј! SU SE VRATILI IZ INTERNACIJE] 457<br />
VRHOVNOM IPLENUМU OSVOBODILNE FRONТE SLOVENA-<br />
CKOG NARODA [8. МАЈ 1943] 459<br />
1. Medunarodna situacija i medunaтodne pozicije Osvobodilne<br />
fronte (459), 2. Razvitak oslobodilacke ЪоrЬе i situacija<br />
na terenu (461), 3. Razvitak Narodnooslobodilacke vojske i<br />
partizanskih odreda Slovenije (464), 4. Zbor aktivista iz<br />
"LjuЪljanske pokrajine" (466), 5. ProЪlemi (466).<br />
424<br />
425<br />
427<br />
428<br />
429<br />
,l<br />
,1<br />
1<br />
OКRUZNIМ ODBORIМA I AКTIVISTIМA OF [ZA BRZE PRE-<br />
RASТANJE ODBORA OF U ORGANE NARODNE VLASTI] 467<br />
POVERENISTVU IOOF ZA LJUВLJANU [ZADACI] 468<br />
IМEБUNARODNI RAZVOJ - POTVRDA OSNOVA I LINIJE<br />
OF 471<br />
OКRUZNIМ ODBORIМA КРS [PRERASTANJE ODBORA OF<br />
U ORGANE NARODNE VLASTI] 474<br />
OКRU:ZNICA OКRUZNiм ODBORIМA I AКTIVISTIМA OF<br />
[ZADACI POSLE ISКRCAVANJA BRITANSКE I АМЕRIСКЕ<br />
VOJSКE NA SICILIJU] 475<br />
VRHOVNOM PLENUМU OSVOBODILNE FRONTE SLOVENA<br />
CKOG NARODA [POLOZAJ NARODNOOSLOBODILACKOG РО-<br />
КRЕТА U SLOVENIJI] 479<br />
1. Medunarodna situacija i njen uticaj na na!u unutrasnju<br />
situaciju (480), 2. Nasi politicki zadaci i nasa politiCka platforma<br />
(482), 3. Daljnji razvitak nase vojske (483), 4. Polet<br />
na terenu (484), 5. Saradnja izmedu Izvrsnog odbora i Plenuma<br />
(484).<br />
POVERENISTVU IOOF ZA LJUВLJANU [21. JUL 1943] 484<br />
POVERENISTVU IOOF ZA LJUВLJANU [ZADACI POSLE PA-<br />
DA FASIZМA U ITALIJI] . 490<br />
SLOVENACKOM NARODU [POSLE PADA FASIZМA U ITA-<br />
LIJI] 492<br />
POVERENISTVU IOOF ZA LJUВLJANU [ZADACI PRI ZAO-<br />
STRAVANJU PRILI.КA U ITALIJI] 494<br />
OКRUZNICA SVIМ OКRUZNIМ ODBORIМA I AКTIVISTIМA<br />
OSVOBODILNE FRONTE [!POPULARIZACIJA POBEDE CRVE-<br />
NE ARМIJE] . 497<br />
389<br />
OКRUZNICA SVIM OКRUZNIМ ODBORIМA I AКTIVIST!IМA<br />
OF [USPOSTAVLJANJE VLASТI OF NA PODRUCJIМA SA<br />
КОЈIН SE POVUК:LA ITALIJANSКA VOJSКA] 497<br />
UPUTSТV А OКRUZNIM, REJONSКIМ I TERENsкnv.J: ODBO-<br />
RIМA OSVOBODILNE FRONTE О PREUZIМANJU VLASTI 498<br />
OKRUZNICA [OКRU:ZNIМ ODBORIМA] О UVOБENJU SEКRE<br />
TARIJATA U ТERENSKIМ ODBORIМA OSVOBODILNE FRON-<br />
ТE 501<br />
OКRUZNIM ODBORIМA OF [POPULARIZACIJA SKUPSTINE<br />
U KoCEVJU] 502<br />
OКRUZNICA SVIМ OКRUZNIM ODBORIМA OF [ZADACI 'и<br />
SLUCAJU U!PADA NЕМАСКЕ VOJSКE NA OSLOВOБENU ТE-<br />
RIТORIJU] 503<br />
OKRUZNIМ ODBOREМA OF [ZADACI U VEZI SA SUБENJEM<br />
iВELOGARDISTICKEМ I PLA VOGARDISTICKIM ZLOCINCI-<br />
МA U KOCEVJU] 504<br />
OКRUZNICA SVIМ OКRUZNIМ ODBORIМA I AКTIVISTIМA<br />
OSVOBODILNE FRONTE [SAVLADAVANJE POSLEDICA NЕ-<br />
МАСКЕ OFANZIVE] 505<br />
OКRUZNIМ ODBOREМA I AКTIVISTIМA OF [ZNACAJ DRU-<br />
GOG ZASEDANJA AVNOJ-З] 508<br />
POКRAJINSKOM KOMITETU КРS ZA PRIМORJE [26. DЕ-<br />
СЕМВАR 1943] 511
390<br />
KNЛGAИI<br />
PREDGOVOR ТRЕСОЈ КNJIZI<br />
1944.<br />
О NOVOJ GODINI 1944. _<br />
!SLOVENACKI NAROD ЈЕ ОРЕТ PROGOVORIO<br />
PRVI KONGRES SLOVENACКIН К:UL'DURNIH RADNЖA<br />
GOVOR NA NARODNOM ZBORU U CRNOМEL.ИJ<br />
О IZGRADNJI NARODNE VLASTI I SLOVENAOКE DR2AV<br />
NOSTI U OKVIRU FEDERATIVNE JUGOSLA VIJE<br />
:PRVO ZASEDANJE SLOVENACKOG NARODNOOSLOBODILAC<br />
KOG VECA<br />
DEMOКRATICNOST ODLUКE О IZВORI!МA<br />
NASE NOVE ODLUКE. Osndvanje ods~a pri PredsedniStvu SlovenaCkog<br />
narodnoosldЬodilackog veea<br />
ODJEK PRVOG ZASEDANJA SLOVENACКOG NARODNOOSLO-<br />
BODILACKOG VECA .<br />
ZA STVARALAOКI RA!D NASIН ORGANFZACIJA I AК:TIVI<br />
STA<br />
NASA ZAНVA:LNOST CRVENOJ AR>МIJI I МARSALU SТA<br />
LJINU. Povodom dolaSka SovjetSke vojne misije<br />
RAZVIJAJМO PRA VILNU IZВORN.U AКTIVNOST<br />
AКTIVIZIRAJMO NOV01ZA!ВRANE МESNE NARODNOOSLO<br />
BODILACКE ODBORE<br />
GRESКE КОЈЕ NA SV .А:КI NACIN ТRЕВА ODSTRANITI<br />
TRECA GODINA OSVOBODILNE FRONТE<br />
•1: . Od apтilske s~upStine aktivista do italijanske kapitulaa:~e<br />
(70), 2. Ретюd kocevske Skupstine delegata slovenackog<br />
naтoda •(77), З. Peтiod velike nemacke ofanzive (82)<br />
4 •. Peт.iod posle Dтugog zasedanja AVNOJ-a (83), 5. Izgтad~<br />
n:~a naтodne vlasti i moЪilizacija svih naтodnih snaga (84).<br />
NEGUJiМO OSOBINE NASEG AКTIVA КОЈЕ OMOGUCUJ·U<br />
!POBEDU<br />
!POLITICКI ASPEКTI NASEG RADA<br />
!RA'ZGOVOR О OSLOBOШLACКOJ BORВI<br />
GOVOR NA SVECANOJ SEDNICI IOOF POVODOM TROGO<br />
DISNJICE OSNIVANJA OSVOBODILNE FRONTE<br />
GOVOR NA ISК:U!PU POVODOM TROGODISNЛCE OSNIVANJA<br />
OF<br />
О ·TEKOVINAIМA OSVOBODLLNE !FRONTE<br />
rzA IPRVI >МАЈ - MOBIL!SI!МO SVE SNAGE<br />
POZDRA V NOVINARSKOJ KONFERENCIJI<br />
NARODNA VLAST I SVESTENSTVO<br />
GOVOR NA PRVOM REDOVNOM ZASEDANJU SRESКE NA<br />
RODNOOSLOBODELACКE SКUPSTINE МЕТLIКА<br />
VISE JUGOSLOVENSTVA<br />
5<br />
7<br />
9<br />
12<br />
16<br />
. 20<br />
42<br />
45<br />
48<br />
50<br />
53<br />
56<br />
58<br />
&1<br />
64<br />
69<br />
85<br />
88<br />
92<br />
95<br />
98<br />
105<br />
107<br />
blt1<br />
113<br />
1'1Ц<br />
124<br />
NASI NAJV.A2NIJI IZADACI 128<br />
О OSNOVNI!М КАRАКТЕRISТЈ.IКАМА IZGRADNJE DEМO-<br />
R!RATSКE I IFEDERATIVN·E JUGOSLA VIJE 13!1.<br />
DVA .POGRESNA :М:ISLJENJA 135<br />
OSТA!LI SU iВEZ IКАКVЕ NADE 138<br />
ii.VIOBI!LLZACIJA<br />
ii.4З<br />
SLOVENSTVO U IPOHODU 146<br />
NI ·ТО IН INECE SP ASTI 1'50 ,<br />
RAIZGOVOR О OSVOBODILNOJ FRONТI I VЕЩ 154<br />
!PLODOVI NOVE JUGOSLA VIJE 158<br />
DERVISI КОЈ! URLAJU 163<br />
О IPOLITICKOM VASPIТANJU NARODNIН МАSА, О МASOV-<br />
NOM RADU I ORGANI.ZACIONI!М PITANJIМA OSVOBODILNE<br />
~ROiNТE . 168<br />
1. Osnovne kaтakteтistike politickog vaspitanja novog tipa<br />
·(169), П. О sadтzini i oтganizacionim pitanjima Osvobodilne<br />
fтonte •(173), III. О nekim osnovnim nedostacima nasih<br />
aktivista :(178).<br />
GOVOR NA PROSLA VI •POVODOM DODELE SOVJEТISКIH OD-<br />
LТКOVANJA 1~<br />
DRUGA SК'U:PSTINA AКТIVISTA OSVOBODI!LNE FRONTE 187<br />
GOSPODIN KUНAR ЈЕ PROGOVORIO.. . 190<br />
GODISNJiiCA :PRЖLJUCENJA I GOVOR МARSA!LA TITA 194<br />
JOS NEKOLiiКO NAPOМENA U.Z IPOLITICKO-ORGANIZACIO-<br />
NA PITANJA OSVOBOD~LNE FRONТE 198<br />
1. Petnaesti septembaт - medaS и ~ет odnosu ртета<br />
nacionalnim izdajnicima i 8pekulantima (199), 2. Funkcioneтi<br />
na8ih oтganizacija neka Ъиdи domaci ljudi - sistematski<br />
tтеЪа uklanjati pтofesionalizam ·(200), :3. Pтosiтimo<br />
оdЪоте (201), 4. Izboтi i u Osvobodilnoj jтonti •(201), 5. Polazna<br />
taёka za ozivljavanje teтenskih оdЬота (202), 6. Pтopagan:dno-politicki<br />
i dтugi таd sto viSe pтeneti na masovne<br />
teтenske оdЬоте Osvobodilne fтonte (202).<br />
391<br />
"ZLAТNA SREDINA" 204<br />
11. ,,Zlatna sтedina" u pocetku oslobodilaёkog pokтeta (207),<br />
2. Njihova saodgovoтnost (211), З. Oni i Mihatlovic (212),<br />
4. Oktobaт i novembaт 1942 (213), 5. Kapitulacija Italije<br />
•(214), 6. Medunaтodni ugled nove Jugoslavije тaste (215).<br />
IPROSIRENJE LZVRSNOG ODBORA 217<br />
GOVOR NA OSNIVACКOM SASTANК:U SLOVENACКOG UМEТ-<br />
N:rc.кOG К:LUВА 220<br />
NASA SUVERENOST, NAS МEE>UiNARODNI UGLED I NAS<br />
iPONOS 222<br />
IВIТКА rzA BEOGRAD 227<br />
GOVOR NA PROSLA VI OSLOBOБENJA BEOGRADA 230<br />
RAT BIROКRATШMU, KARIJERIIZМU I OSTALI!М NEZDRA-<br />
VI!М IPOJAVAМA! 23'1
392<br />
393<br />
1. Вirokratizaт (2ЗЗ), 2. "Biciklistika" (2З5) з. ·кarijerizaт<br />
(2З7), 4. Pitan;e privatnog zivota (238). '<br />
NOVA МERILA<br />
ZA POVEZANOST NASIH STAВOVA SA NASOM VOJSКOM<br />
ZA OZIVLJENJE 1 PRODUiВLJENJE POLITICKOG RADA U<br />
NASOJ VOJSCI ·<br />
POSALJITE U VOJSKU STO SPADA U VOJSKU<br />
PRAZNIК RUSKOG PREPORODA<br />
GOVOR NA SASTANКU SLOVENAOKOG UМEТNICKOG КLU<br />
IВA<br />
INAD KOVCEGOM KOМANDANTA STANETA<br />
JМOBILIZACIJA 1 ОРЕТ !МOBILIZACIJA<br />
VISE BRZINE, VISE ORGANIZOVANE TACNOSTI<br />
AКTIVIRAJМO 2ENE!<br />
GODISNJICA STALJINSKOG USTAVA<br />
DVE VOJSКE, iDVA КА.RА!КТЕRА I DVA CILJA<br />
Uтesto predgovora .(272)<br />
Dve vojske, dva ikaraktera i dva ciija (27З)<br />
1. Zasto se Ъivsa jugoslovenska vojska raspala za nekoliko<br />
dana (274), 2. Odakle uspesi jugoslovenskog partizanstva<br />
(277), з. Nacelo neodlozne oruzane akcije ostro odva;a duhove<br />
(279), 4. Njihov poslednji korak (282), 5. Dve vojske,<br />
dva karaktera i dva cilja (284), Poslednji Cin (285), Vojska<br />
i politika (289), Vojna disciplina i тetod ubedivanja (290)<br />
О liku naseg oficira (291), Na8a srodnost sa Crvenom ar~<br />
тiјот (29З).<br />
КRАТАК PRIКAZ RAZViTКA OSVOBODILNE FRONTE I SA<br />
DASNJA POLITICКA SIТUACIJA U SLOVENIJI<br />
1945.<br />
1. Akciono jedinstvo ·i Drustvo prijatelja Sovjetskog Saveza<br />
pre okupacije (295), 2. Antiiтperijalistii!ki front slovenackog<br />
naroda ~eriod od s'loma preapti1ske .Jugoslavije do<br />
nemaCkog napada na Sovjets'Юi Savez) (З05), З. Od neтackog<br />
napada na Sovjetski Savez do prvog oslobodenja veceg <strong>dela</strong><br />
teritorije Sloveni;e (311), 4. Prva oslobodena teritorija<br />
Slovenije (334), 5. Period Ъelogaтdisticko-тihailovicevske<br />
vo;ne i politicke ofanzivnosti (336), 6. Od aprilske skupstine<br />
aktivista OF 1943. godine do kapitulacije Italije (344),<br />
7. Period Kocevske skupstine delegata slovenackog naroda<br />
(348), 8. Neтacka ofanziva (351), 9. Od neтcicke ofanzive<br />
1943. godine do Prvog zasedan;a SNOS-a (З52), 10.<br />
Od Prvog zasedanja SNOS-a do Druge skupstine aktivista<br />
Osvobodilne fronte (35З), 11. Sada8nja situacija и Sloveniji<br />
(Oktobar 1944) (З55).<br />
,,ВUКTINJA NOVOG, SLOBODNOG NARODA"<br />
iPRAVO I NJEGOVA UРОТRЕВА<br />
240<br />
242<br />
244<br />
247<br />
250<br />
254<br />
257<br />
261<br />
263<br />
266<br />
269<br />
272<br />
295<br />
З57<br />
362<br />
GOVOR NA SAVETOVANJU КРS U GLAVNOM SТABU NOV<br />
I POS<br />
REFERAT NA ZASEDANJU SLOVENACKOG ANTIFASISTIC<br />
KOG SA VEZA 2ENA<br />
REC SLOVENACКIM ZENAМA<br />
VELIКA SКUPSTINA NASE ZENE<br />
UZ GODISNJICU LENJINOVE SМRTI<br />
NEKOLIKO MISLI О GODISNЛCI PRESERNOVE sМRTI<br />
J.EDIN\SТVENA NARODNA VLADA<br />
JUGOSLOVENSКA ARMIJA<br />
POZDRAV CRVENOJ ARМIJI<br />
NAS RACUN<br />
GOVOR NA SVECANOJ SEDNICI PREDSEDNISTVA SLOVE<br />
NAOKOG NARODNOOSLOBODILACKOG VECA<br />
PRILOZI<br />
1944.<br />
POКRAJINSKIМ I OКRUZNIМ ODBORIMA OF [О GOVORU<br />
WINSTONA CНURCHILLA]<br />
POКRAJINSKI!М, OКRUZNIМ I SRESKIМ ODBORIMA OF [О<br />
POPULARIZACIJI PRVOG ZASEDANJA SNOS]<br />
POКRAJINSKIM ODBORI!МA, OКRU.ZNIМ ODBORiiМA I AK<br />
TIVISTIМA OF OKRUZNICA О IZВORIМA ZA МESNE NA<br />
RODNOOSLOBODILACКE ODBORE I SRESКE NARODNOOSLO<br />
BODILACКE SKUPSTINE<br />
SVIМ OBLASNIM, OКRUZNIM I DIVIZIJ'SКIМ KOMITETIMA<br />
КРS! [О OSNIVANJU KONTROLNE KOMISIJE]<br />
UiPUTSTVA ZA ORGANIZOVANJE NARODNOG ТАКМIСЕNЈА<br />
OКRU.ZNIM 1 POKRAJINSKiiМ ODBORiiМA OF [ZAВRANA<br />
DAVANJA ODLUКA CIVILNIH I VOJNIH ORGANIZACIJA<br />
NOP SVESTENICIМA DA IH CITAJU SA PROPOVEDAONICE]<br />
SVIМ ODBORIМA OSVOBODILNE FRONTE! [POPULARISA<br />
NJE POBEDA CRVENE ARМIJE]<br />
OКRUZNICA PARTIJSKIМ ORGANIZACIJAМA [О OTKLA<br />
NJANJU GRESAКA I NEDOSTATAКA]<br />
1. Partijska organizacija тата se Ъaviti sviт pitanjiтa<br />
narodnooslobodilai!kog pokreta (442), 2. Uporno istrajavanje<br />
na preziveliт тetodiтa i aтganizacioniт oЪlicima Ъitna ;е<br />
sтetnja noviт pobedama (444), З. Ziv kontakt sa таsата<br />
тата zaтeniti pojave Ъirokтatizтa i suvopaтnog adтinistriranja<br />
(444), 4. Padanje iz sektastva и opoтtunizaт i<br />
obтatno (445), 5. Za narodni kaтakteт nase uprave (446),<br />
6. GuЪI;enje и sitnicaтa (445), 7. Opoтtunisticko uzтicanje<br />
(447), 8. Raspadanje и taboru naтodnih izdajnika (447),<br />
9. Iskoтiscavan;e spoljnopolitickih uspeha (448), 10. Danas<br />
ne nastupaтo vise sато kao pтedstavnici narodnooslobodilackog<br />
pokreta nego i kao predstavnici drzave (449) 11.<br />
Funkcija i poloza; (449), 12. Nedovoljna aktivnost и imv-<br />
364<br />
380<br />
3119<br />
391<br />
394<br />
397<br />
402<br />
406<br />
409<br />
412<br />
417<br />
427<br />
428<br />
430<br />
435<br />
437<br />
439<br />
440<br />
441
394<br />
тednim pitanjima (450), Ј.З. Pozadina тота napтegnuti sve<br />
snage za snabdevanje nase vojske (450), 14. Za haтmoniju<br />
vojne i civilne vlasti (45!Ј.), 15. Za pтavilan odnos vojske<br />
ртета teтenu •(451), 16. Ostali zadaci komunista и vojsci<br />
(451), 17. Opsta naтodna moЬilizacija za vojsku - na8 osnovni<br />
zadatak (452).<br />
SVI!M ORGANIZACIJ.A!МA OF [P:ROSLAVA iPRVOG 'МАЈА] 452<br />
POКRAJIN\SKIМ I OКRUZNliМ ODBORLМA OF [OSNOVNI ZA-<br />
DACI] 453<br />
iPOKRAJINSKIМ I OKRUZNIM ODBORliМA OF ~PRODUВLJI-<br />
VANJE I RAZVIJANJE JUGOSLOVENSКE SVESTI] 455<br />
iPOKRAJINSКIM I OКRUZNI!М ODBORI!МA OF [OBJASNJA-<br />
V AN·JE SPORAZUМA TIT0---SUП3ASIC1 ~56<br />
ODBORI!МA I ORGANLZACIJAМA OSVOBODILNE FRONТE<br />
[i'OPULARIJSANJE DOLASKA CRVENE .ARМIJE NA JUGO<br />
SLOVENSKU GRANICU I DODELE SOVJEТSKIH ODLIKOVA-<br />
NJA JU•GOSLOVENSKIM VOJNIМ I POLITICKI!М RUКOVO-<br />
DIOCI'МA] 457<br />
SVI!М POKRAJINSKI!М I OKRUZNLМ NO I ODBORI!МA OF<br />
[ZADACI РО OSLOBOБENJU ISTOCNOG DELA J.UGOSLA VIJEi 4!59<br />
КINJIGA IV<br />
PREDGOVOR CETVRTOJ KNJIZI 5<br />
1945.<br />
IZA NAS ЈЕ POBEDA, PRED NАМА ТЕZАК POSAO 7<br />
POSLE нЕв.ОЈА BORBE NЕКА DOOU НEROJI RADA 13<br />
POZDRA V KOMANDANTU 4. ARMIJE I SA VEZNICKLМ OFI-<br />
CIRI!MA . 17<br />
IPOZJ)RA V МARSALU TITU 18<br />
.LШRA VICA MARSALU TIТU 19<br />
GOVOR NA DRUGOM KONGRESU SLOVENACКOG ANTIFA-<br />
SISTICKOG SA VEZA ZENA 20<br />
GOVOR NA NARODNOM ZВORU U MARI!BORU 25<br />
GOVOR NA DRUGOM KONGRESU SAVEZA SLOVENACКE<br />
OMLADINE 29<br />
GOVOR NA KONFERENCIJI PROPAGANDISTA 34<br />
ODGOVOR NA SPOMENICU PREDSTAVNIКA SVESTENSTVA 43<br />
IZVESTAJ NA PRVOM KONGRESU OSVOBODILNE FRONTE 45<br />
IzguЬili su svako moтalno ртаvо da se ikad vise pojave na<br />
nasoj politickoj pozoтnici (46), Nas odnos ртета svestenstvu<br />
(52), Od koalicije do jedinstvenog opstenaтodnog pokтeta<br />
(56), Konkтetni zadaci Osvobodilne fтonte (59).<br />
GOVOR ODRZAN NA ZВORU AКTIVISTA U FRANJEVACKOJ<br />
DVORANI 68<br />
IPRЊIКOM LZBORA ZA NARODNE ODBORE 74<br />
REC NA KONGRESU NARODNOG FRON:ГA JUGOSLAVIJE' 78<br />
rlA VRSNI GOVOR NA KONFERENCIJI RADNICKIH PRED-<br />
STAVNIКA 80<br />
UVODNI I ZA VRSNI GOVOR NA SASTANKU MINISTAR-<br />
STAVA 87<br />
AМNESTIJA 91<br />
GOVOR NA SAVEТOVANJU SA PRED.SТAVNICI!МA SELJAКA · 94·<br />
GOVOR NA SA VETOV ANJU SA TRGOVCLМA I GOSTIONI-<br />
CARIМA 96<br />
GOVOR NA FESTIVALU U JESENIC.A!МA 100<br />
GOVOR NA PRVOM PREDJ.mORNOM Z'ВORU NA KONGRES-<br />
NOM ТRGU U LJtmLJANI 104<br />
INTERVJU О PA:SТIRSKOM PISMU 113<br />
INTERVJU О "KUTIJI IВEZ LISТE'~ 122<br />
SLOVENCI, I RЕР.UВЫКА 124<br />
GOVOR NA .PROSLAVI DV ADESET ОSМЕ GODISNJICE OKTOiВARSКE<br />
REVOLUCIJE U LJUВLJANI 127<br />
GOVOR POSLE IZВORNE POBEDE<br />
О PRVIoМ IZBORIМA U SLOVENIJI<br />
ODNOS Р ARTIJE PREMA OSVOBODЊNOJ FRONTI<br />
131<br />
134<br />
142<br />
GOVOR U SAVEZNOJ S~UiPSTINI ZA PROGLASENJE REPU<br />
BLIКE 145<br />
КLASNA LOGIКA U NARODNOOSLOBODI,LACKOM POKRETU 147<br />
1946.<br />
NEUМOLJIVI RAT SPEKULACIJI, STETOCINSTVU I КRАБI<br />
DRZA VNE IМOVINE 155<br />
GOVOR NA SEDNICI GRADSKOG NARODNOG ODBORA LJUiВLJANA<br />
159<br />
GOVOR U USTAVOTVORNOJ SKUiPSTINI О NACRTU USTAVA<br />
FNRJ - 166<br />
О NEKIM OPASNI!М SEKTASКI!М GRESк.AмA<br />
Hi8<br />
GOVOR О DEKLARACIJI NOVE SA VEZNE VLADE 177<br />
О TRENUТNLМ GRESК.A!МA I ZADACIIМA 179<br />
GOVOR О REORGANIZACIJI SREZOVA I OКRUGA 204<br />
ZA VRSNA REC NA MИ.'INGU PRI!LIКOМ PETOGODISNJICE<br />
OSVOBODILNE FRONTE 2·10<br />
UCVRSCUJМO I PRODUВLJUJ!МO SAVEZ RADNOG NARODA 211<br />
ANALIZA OPSTI!Н POJAVA I OSNOVNE SMERNICE ZA NAS<br />
ODNOS РRЕМА NJIМA 215<br />
OВRAZLOZENJE OSNOVNOG ZAКONA О ZADRUGAМA 230<br />
ODGOVOR DR DRAGOLJ·Uil3U JOV ANOVICU U DISKUSIJI О<br />
OSNOVNOM ZAКONU О ZADRUGA!МA 234.<br />
395
396<br />
JOS JEDAN ODGOVOR DR DRAGOLJUBU JOV ANOVICU PO<br />
VODOM PRETRESA NACRTA OSNOVNOG ZAКONA О ZA-<br />
DRUG~A ~8<br />
О OSNOVNOM ZAКONU О DRZAVNIM PRIVREDNIМ PREDU-<br />
ZECIMA 240<br />
1. DoЪit naSih dтzavnih veletтgovinskih pтeduzeca (24З), 2.<br />
Pitanje "тentaЪilnosti ро svaku cenu" (245), З. Pitanje plana<br />
(245), 4. Nal finansijski sistem (246), 5. Tтoskovi pтoizvodnje<br />
(247).<br />
OBRAZLO.ZENJE NACRTA OSNOVNOG ZAКONA О DRZAV-<br />
NIМ PRIVREDNIJМ PREDUZECIМA 254<br />
POVODOM PREDLOGA VL!ADE FNRJ О ODREБIVANJU PRE<br />
DUZECA OPSTEDRUSTVENOG ZNACAJA 264<br />
REC U DISKUSIJI NA MIROVNOJ KONFERENCIJI U Р ARIZU 270<br />
IZJAVA DOPISNIKU LISTA NEW YORK HERALD TRIBUNE 272<br />
OSNOVA JUGOSLOVENSКO-'ВUGARSКOG BRATSТVA 277<br />
SLOZNI I RAVNOPRAVNI JUGOSLOVENSKI NARODI SVESNI_<br />
SU DA 1Н ZAJEDNICKI NA!PORI ZA SRECU 1 BLAGOSTANJE<br />
POD TITOVIМ VODSТVOM SVE CVRSCE UJEDINJU.fu 284<br />
О PRIVREDNOM RAZVIТКU<br />
VAМA RAZVOJA<br />
NASE ZEМLJE 1 PERSPEKTI-<br />
289<br />
IZLAGANJE NA SAVEТOVANJU EKONOMSKOG RUКOVOD-<br />
STVA<br />
ЗО5<br />
GOVOR NA PREDIZBORNOM ZВORU U CELJU<br />
З21<br />
О КARAКTERU NASE PRIVREDE<br />
~1.] Odnos tizmedu karaktera vlasti i karaktera privrede<br />
(З26), 2. Karakter drZavnog selktora privrede (.З28), З. Akumulacija<br />
(g29), 4. Na8 finansijSki sistem (ЗЗ1), 5. Karakter<br />
zadruZnog sektora (ЗЗ1), 6. DrZэ.vni aparat u odnosu prema<br />
privredi (3З2), 7. Karaikter na5eg plana (3ЗЗ), 8. Materijalna<br />
Ьаzа federativne izgradnje nаЗе drzave i karakter nаЗе privrede<br />
(334), 9. Privatnii sektor (ЗЗ6), Zakljucak (ЗЗ7).<br />
POZDRAVNA REC NA PRVOM KONGRESU GLAVNOG ZA-<br />
DRUZNOG SA VEZA JUGOSLA VIJE<br />
ЗЗ9<br />
GOVOR NA PRVOM KONGRESU GLA VNOG ZADRU.ZNOG SA-<br />
VEZA JUGOSLA VIJE<br />
З41<br />
О NEKIM OSNOVNIМ PITANJIМA NASE INDUSTRIJALIZA-<br />
CIJE<br />
З51<br />
GOVOR NA PLENUМU QLA VNOG ODBORA JEDINSTVENIH<br />
SINDIКATA JUGOSLAVIJE<br />
З57<br />
GOVOR NA PRVOM ZASEDANJU USTAVOTVORNE SКUP-<br />
STINE NARODNE REPUВLIКE SLOVENIJE 362<br />
О STVARANJU NASIН NOVIH ТEНNICKIH 1 PRIVREDNIH<br />
KADROVA IZ RADNICКE КLASE<br />
З69<br />
Pitanje kadrova vaZпo је koliko i pitanje materija1nih sredstava<br />
(З70), Treba stalno resavati pitanje kadrova (З7Ј.), Na8<br />
radni narod је zainteresovan da stvori · kadrove iz svojih<br />
redova (З72), Radnik - majstor u svom poslu li na svojoj<br />
З26<br />
maSini (З74), Razvijati volju za str.ucno usavгSavanje -<br />
jedan od osnovnih zadataka &indikata (1375), Organizovanje<br />
struOnih kursova - zadata!k: rukovodstava preduzeea i sindikata<br />
(З77).<br />
397<br />
О PREDLOGU ZAКONA О RESAVANJU IМOVINSKIН SPO-<br />
ROVA PUTEM DRZA VNE ARВIТRAZE<br />
З80<br />
PRINCIP ZAКONA О RESAVANJU IMOVINSKIН SPOROVA<br />
РUТЕМ DRZA VNE ARBITRAZE<br />
З83<br />
OВRAZLOZENJE UZ ZAКON О NACIONAILIZACIJI PRIVAT-<br />
NIН PRIVREDNIH PREDUZECA , З86<br />
GOVOR U NARODNOJ SKUPSTINI FNRJ PRILIKOM USVA<br />
JANJA ZAiК.ONA О NACIONALIZACIJI PRIVAТNIH PRIVRED-<br />
NIН PREDUZECA<br />
З91<br />
OBRAZLOZENJE OSNOVNOG ZAКONA О BUD.ZEТU<br />
З98<br />
OBRAZLOZENJE ZAКONA О POREZIМA 405<br />
OSVOBODILNA FRONTA I PARTIJA 411<br />
POVODOM RATIFIКACIJE UGOVORA О USКLAБIVANJU PRI<br />
VREDNIH PLANOVA, О CARINSКOJ UNIJI 1 О IZJEDNA<br />
CENJU VALUTE IZМEБU FEDERATIVNE NARODNE REPUВ-<br />
LIКE JUGOSLA VIJE I NARODNE REPUВLIКE ALВANIJE 414<br />
PRILOZI<br />
1945.<br />
OCENA RADA PRVOG KONGRESA SLOVENACКE OF 1 SМER-<br />
NICE ZA BUDUCI RAD 421<br />
POZDRAV CEТVRTOM ZASEDANJU KULTURNOG PLENUМA<br />
OSVOВODILNE FRONTE 427<br />
ZA VRSNI GOVOR NA KULТURNOM PLENUМU OSVOBODILNE<br />
FRONTE 428<br />
GOVOR NA KONFERENCIJI RADNICKIH PREDSTAVNIКA<br />
4ЗЗ<br />
GOVOR NA PRVOM KONGRESU JEDINSTVENIH SINDIКATA<br />
RADNЖA I NAМESTENIКA SLOVENIJE<br />
4З8<br />
GOVOR NA MANIFESTACIONOM PREDimORNOM MITINGU 45З<br />
GOVOR NA PREDIZВORNOM MITINGU .ZENA 459<br />
GOVOR NA SEDNICI GLA VNOG ODBORA OSVOBODILNE<br />
FRONTE SLOVENIJE 463<br />
О PITANJU SNAВDEVANJA U SLOVENIJI 470<br />
1946.<br />
Opsta situacija i izvori (472), SuviSe veiilki broj karata (478),<br />
Pitanje aparata (480).<br />
IZVESTAJ О POLITICKOJ SITUACIJI 482<br />
IZLAGANJE POVODOM PREDLOGA OSNOVNOG ZAKONA О<br />
DRZA VNIM PRIVREDNIМ PREDUZECIМA 485<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SAVEТA VLADE<br />
FNRJ ODRZANE 18. JULA 1946. GODINE 490
·----~------------l<br />
398<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE ODRZANE U PRIVRED<br />
NOM SA VEТU 19. JULA 1946. GODINE<br />
I:Z ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SA VЕТА ODR<br />
ZANE 22. JULA 1946. GODINE<br />
Iz ZAIPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SA VETA ODRZANE<br />
21. А VGUSTA 1946. GODINE<br />
O!ВRAZLOZENJE PREDLOGA ZAКONA О BUDZEТU I ZA<br />
!КONA О POREZI!МA<br />
О NASOJ КADROVSKOJ POLITICI<br />
Pitanje odnosa izmedи personalaca i direktora (518), Odnos<br />
izmedи repиЪlika, predшeca opstednavnog znacaja i saveznih<br />
i glavnih иprava (518).<br />
iPREDAVANJA NA VISEМ EKONOМSKOM KURSU PRIVRED<br />
NOG SAVETA VLADE FNRJ [1946]<br />
Ekonomsk-druStvena str.uktura Jugoslavije (520)<br />
Odnos izmedи karaktera vlasti i karaktera privrede (520),<br />
Pitanje odnosa karaktera privrede i karaktera vlasti и FNRJ<br />
{522).<br />
Organizacione frme nзSe pmvrede (528)<br />
Struktитa cene (530), Jedinstvene cene i doЪit (535), Izraeunavanje<br />
i raspo<strong>dela</strong> doЬiti (540), Teorija drzavnog kapitalizma.<br />
Pтivтedni paтtikиlarizam · i Ьirokтatski centтalizam<br />
(547), Ттi sektora и nasoj pr.ivredi (549), Nas Ъиdietski sistem<br />
(554), Finansijski sistem (560).<br />
KNJIGA V<br />
PREDGOVOR РЕТОЈ КNJIZI<br />
1947.<br />
О NEKIM PRINCIPIJELNIМ PITANJI!МA NASE PRIVREDE<br />
1. О jednoj pogre8noj ,teoriji .(Ј), 2. Privredni partИшlarizam<br />
i blrokratskii centralizam ·~11), З. Pitanje organizacionih<br />
formi i metoda privredivanja (13), 4. Potcenjivanje пaSih privrednih<br />
snaga i stvaralaCkih sposabnosti nзSih r.a:dnih masa<br />
•(15).<br />
ЕКОNОМSКО DRUSTVENI ZNACAJ PRIVREDNIH UREDAВA<br />
SA VEZNE VLADE<br />
О jedinstvenim cenama, о utWdivanju i raspodeli doЫti, о<br />
·troskovima u!prave i pl"Qdaje, fondovima rukovodstva<br />
!itd. :(18).<br />
-1. Upтavljanje zakonom vrednosti ~19), 2. Individиalni kaтakteт<br />
i stimиlacija privrednih jedinica (23).<br />
494<br />
_50.1<br />
504<br />
507<br />
516<br />
520<br />
5<br />
7<br />
18<br />
GENERALNE DIREKCIJE, NJIHOVA ORGANIZACIJA I NJI<br />
HOVI ZADACI<br />
1. О ikarakteru privre.dnih tpreduzeea (27), 2. cPromena odnosa<br />
driavng aparata prema privredi ·(29), З. Generalne d glavne<br />
dlrekcije (29), 4. Organizacija generalnill i glavnih direkcija<br />
(30). ·<br />
399<br />
GOVOR POVODOM PRETRESA PREDLOGA OPSTEDRZA VNOG<br />
IВUDZEТA ZA ,194'7. GODINU<br />
36<br />
ODGOVOR DR DRAGOLJUВU JOV ANOVICU U PRETRESU<br />
PREDLOGA OPSTEDR'ZA VNOG BUDZEТA ZA 1947. GODINU 40<br />
PODACI REP ARA!CIONE KOМISIJE POTVRflUJU NEPRA VDU<br />
КОЈА SE CINI J·UGOSLAVIJI U POGLEDU REPARACIJA<br />
45<br />
RAD SE U NASOJ OTADZBINI IZ ТЕSКЕ NEPRIJATNE NU<br />
ZDE PRETVORIO U CASNU DUZNOST, 'U PONOS, U ZIVOТNU<br />
I STV ARALACKU RADOST NASIH TRUiDBENIКA<br />
51<br />
GOVOR U NARODNOJ SKUPSTINI FNRJ РRЊLКОМ USVA<br />
JANJA PEТOGODISNJEG- PLANA<br />
GOVOR NA OTVARANJU ·ZAGREBAOKOG VELESAJМA<br />
GOVOR NA SVECANOSTI U .ВOGATICIМA<br />
56<br />
63<br />
65<br />
PREDAVANJE КNJIZEVNICIМA О PEТOGODISNJEМ iPLANU 70<br />
NE MOZE BITI DOBROG P.LANA I NJEGOVOG IZVRSENJA<br />
iВEZ STO VECEG RАZМАНА STVARALACКE INICIJATIVE<br />
во<br />
OSNOVNA ISKUSTVA PRVOG POLUGODISTA PRVE PLANSKE<br />
GODINE<br />
89<br />
GOVOR NA SVECANOSTI POVODOM PUSTANJA U POGON<br />
FAIВRIКE SECERA ·U ZUPANJI 100<br />
GOVOR NA FESTIVALU U LIJAКU 102<br />
GOVOR NA РЕТОМ PLENUilVIU CENTRALNOG ODBORA JE-<br />
DINSTVENIН SINDIIКATA JUGOSLA VIJE - 106<br />
OВRAZLOZENJE UZ PREDLOG ZAКONA О IZМENI ZAКONA<br />
О RESAV ANJU IМOVINSКIН . SPOROVA РUТЕМ DRZA VNE<br />
AIOЗIТRAZE<br />
О EKONOMICI LOКALNE PRIVREDE<br />
1948.<br />
Pitanje normativa (124), Pitanje akumulacije, raspolaganja<br />
doblti i cena ·el26), Pitanje cena ,(127), Pitanje evidencije<br />
1~129).<br />
О VEZANIМ iCENAМA<br />
I. Porast industrijsk:e proizvodnje (1>31), П. Porast narodnih<br />
potreba '(134), III. Posleratni razvИalk пaSeg proseen:>g zivotnog<br />
standarda ·~136), IV. Sistem vezanih cena -(138), v. Potreьa<br />
podizanja poljoprivredne proizvodnje (141), VI. Во11Ьа<br />
za novi sistem oЬezbedenog snaJbdevanja i vezanih cena {143).<br />
NЕКА ISKUSTVA IZ PRVE GODINE PETOGODISNJEG PLANA<br />
Uloga planske 1948. godine u Petogodisnjem planu ·(154),<br />
Pitanje Zivotnog standarda 1(164).<br />
27<br />
НЗ<br />
116<br />
130<br />
144
1<br />
г<br />
400<br />
OBRAZL02ENJE PREDLOGA ZAКONA О IZМENAМA I DOPU<br />
NAМA ZAКONA О NACIONALIZACIJI PRIVATNIH PRIVRED-<br />
NIH PREDUZECA 168<br />
GOVOR U NARODNOJ SKUPSTINI FNRJ POVODOM DOPUNE<br />
.ZAКONA О NACIONALIZACIJI 1'211<br />
· IZGRADNJA SOCIJALISТICКE EKONOMIКE FNRJ 175<br />
I. Razvitak i uslovi izgradnje sociijaJistiOk:e e!ko:ilomike FNRJ<br />
od osloЬodenja do danas (175)<br />
1. О specificnim uslovima i opstim zakonitostima izgrad.nje<br />
socijalisticke ekonomike и FNRJ (176), 2. Period.i razvitka<br />
socijalisticke ekonoтike FNRJ (193), 3. Ofanziva i porast<br />
socijalistickog sektora ili oЪrnuto (201), 4. Kako se и nasoj<br />
privred.noj politici ogled.a resenje nacionalnog pitanja ·(206)_,<br />
5. О "teoтijama" i таd.и Hebranga i 2ujovica (211).<br />
П. О .pitanjim.a na8eg Petogodi&njeg plana (217)<br />
1. О vezi izmedu Petogod.iSnjeg plana i izgrad.nje socijalizma<br />
(217), 2. О sopstvenim snagama (219), 3. Pitanje pomoci<br />
(223), 4. Zasto је FNRJ, upтkos svojim pтirod.nim Ъogatstvima,<br />
tehnicki zaostala zemlja (225), 5. О agтarnoт kaтakteтu<br />
FNRJ (228).<br />
III. О 1konkretnim zadacima ·(231)<br />
1. Prod.uЪljenje i prosirenje nase privтed.ne organizacije<br />
(231), 2. Pitanje metod.ologije planiranja, evid.encije i statistike<br />
(233), 3. Potrebno је vece maтksistiCko-Zenjinisticko<br />
ekonomsko obтazovanje nasih pтivred.nih kad.rova (234), 4.<br />
Zad.aci na sektoтu nase jnd.ustrijske pтoizvod.nje (237), 5.<br />
Zad.aci na sektoтu poljoprivтed.e (238), 6. Ostale proizvod.ne<br />
grane (241), 7. О transportu (242), В • . РтоЪZет rad.ne snage<br />
i rad.nih od.nosa (242), 9. 2ivotni stand.ard. i tтgovina (245),<br />
10. О zad.acima finansiranja i spoljne tтoovine (274).<br />
IV. Zalkljuca:k (248)<br />
ODGOVORI NA 'PITANJA NARODNIH POSLANIКA U NAROD-<br />
NOJ SКUPSTINI FNRJ 249<br />
GOVOR NA OSNIVACKOM KONGRESU KOMUNISTICКE PAR-<br />
TIJE CRNE -GORE 260<br />
GOVOR NA PRVOM KONGRESU JEDINSTVENIН SINDIКATA<br />
J·UGOSLA VIJE 268<br />
GOVOR NA DRUGOM KONGRESU KOMUNISTICКE PARTIJE<br />
SLOVENIJE 276<br />
OВRAZL02ENJE PREDLOGA ZAКONA О PRONALASCIМA I<br />
TEНNICKIМ USA VRSENJIМA 287<br />
О IZVRSENJU ,PLANA U 1948. I ZADACIМA U 1949. GODINI 293<br />
1949.<br />
Izvr8enje Plana godine 1948. (295), U;poredenje uspona 1948. i<br />
uspona 1949. godine -(302), О operativnom obezbedenju centralnih<br />
zadataka 'Plana za 1949. godinu (305), О nэ.Sim sla:Ьostima<br />
d operativnim zadacima '(306), 2ivotni- standard (ЗИ).<br />
О TEКUCIM PITANJIMA NASE PRIVREDNE POLITIКE 322<br />
OBRAZL02ENJE PREDLOGA OPSTEG ZAKONA О ZANAT-<br />
STVU 341<br />
i<br />
Ј<br />
401.<br />
OBRAZL02ENJE PREDLOGA ZAКONA О IZМENAМA I DOPU-<br />
NAМA ZAКONA О DRZA VNOJ ARВITRA2I 345<br />
EKS,FOZE 'POVODOM PREТRESA PREDLOGA OPSTEG ZA-<br />
KONA О ZANATSTVU . 34'7<br />
RAZGOVOR SA ITALIJANSKIM SOCIJALISTIМA 362<br />
PRILOZI<br />
1947.<br />
!JREDAVANJA NA VISEM ЕКОNОМSКОМ KURSU PRIVRED-<br />
NOG SA VЕТА VLADE FNRJ [1947] 367<br />
Privatni i zad.тuzni sektoт privred.e (367), Zakon о porezima<br />
(372), [Pтoizvod.ni proces - akumulacija - ostvaтivanje<br />
Plana] (379), Planiranje тaspod.ele robe (387), Znacaj i uZoga<br />
evid.encije и planskoj privred.i (409).<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE ODRZANE U MINISTAR-<br />
STVU INDUSTRIJE FNRJ 27. JANUARA 1947. GODINE 4!15<br />
1. Te8koee oko snabdevanja saveznih preduzeca iz kontingenata<br />
lkoji su dodeljeni .republikama i .gradovima; veza sa<br />
r~uЬliOk:im miriistarstvima i mesnim organima {421), 2.<br />
Izgradnja radniCkih kolonija (422), 3.· Kontrola sigurnosne<br />
sluzbe i odgovornosti direktora ·(422), 4. Obrazovanje instituta<br />
(423), ·5. Bor:ba protiv "uravnilovke"; sistematizacija ·(423),<br />
6. Kontrolni aparat (423). ·<br />
IZ Z.A!PISNЖA SA KONFERENCIJE ODR2ANE SA PREDSTAV<br />
NICIМA SINDIКATA U MINISTARSTVU INDUSТRIJE FNRJ<br />
29. JANUARA 1947. GODINE 424<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE ODR2ANE U PREDSED-<br />
NISTVU VLADE FNRJ 23. !МАЈА 1947. GODINE 425<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE ODR2ANE U PREDSED-<br />
NISTVU VLADE FNRJ 24. МАЈА 1947. GODINE 429<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE О SPOLJNOJ TRGOVINI<br />
ODR2ANE U PREDSEDNISTVU VLADE FNRJ 20.о JUNA 1947.<br />
GODINE . 439<br />
О КARAKTERU PRIVREDE 442<br />
LOКALNA IPRIVREDA I NJENO МЕSТО U NASEM OPSТE-<br />
PRIVREDNOM SISТEМU 455<br />
Specijalni zadaci· lokalne privtl'ede i specijalni uslovi u<br />
koj1ma moze da procveta lokalna privreda (459)<br />
[NЕКЕ ZAВLUDE U NASOJ TRGOVINI] 464<br />
Zakljucak (470)<br />
1948.<br />
[PROIZVODNJA - TRGOVINA - SNAВDEVANJE] 4'72<br />
О RAZVITKU SKOJ-a 481<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE ODR2ANE U PRIVRED-<br />
NOM SA VETU 26. OKTOBRA 1948. GODINE 489<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE ODR2ANE U PRIVRED-<br />
NOM SA VETU 6. DЕСЕМВRА 1948. GODINE 490<br />
26 <strong>Boris</strong> Юdric, I
402<br />
О КADROVIМA U PRIVREDI - NЕКЕ SLA'ВOSТI · 498<br />
OSNOVNI NEDOSTACI PRVE PLANSКE GODINE 500<br />
UPUTSTVO О RAZRADI PLANA SN!ZENJA TROSKOVA INVE-,<br />
. STICIJA ZA 1948. GODINU 503<br />
1949.<br />
LOКA!LNA :PRIVREDA I KOMUNALNI POSLOVI 506<br />
IZ ZAPISNIКA SA KON~ERENCIJE ODRZA..'I\JE iU PRIVRED-<br />
NOM SAVEТU 115, JANUARA 1949. GODINE 516<br />
IZ ZAPISNIKA SA К:ONFERENCIJE ODRZANE SA IPREDSED<br />
NICIМA PLANSKIН KOMISIJA REPUIВLIКA 27. I 28. JANUA-<br />
RA 1·949. GODINE 519<br />
REZOLUCIJA СККРЈ О GORUC!'М PITANJIМA NASE PRIV-<br />
REDNE POLITIКE, CUVANJA ~ONDOVA 1 SNAВDEVANJA 522<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SA VЕТА ODRZA-<br />
NE 17, 19. 1 23. FEВВIUARA 11949. GODINE 525<br />
IZ ZAPISNIКA SA KO~ERENCIJE ODRZANE U PRIVRED-<br />
NOM SA VEТU 16. МАRТА -1949. GODINE 528<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SAVEТA ODRZA-<br />
NE 26. МАRТА 1949. GODINE 533<br />
IZLAGANJE NA DRUGOJ SEDNICI СККР SLOVENIJE 535<br />
[POVODOM SUKOBA SA INFORМВIROOМ] 551<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE ODRZANE U PRIVRED-<br />
NOM SA VETU 3. мАЈА 1949. GODINE 554<br />
I•Z ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE OGRZANE U PRIVRED-<br />
NOM SA VEТU 7. МАЈА 1949. GODINE . 5'56<br />
IZ ZAPISNЖA SA KONFERENCIJE ODRZANE Н. МАЈА 1949.<br />
GODINE . 558<br />
IZ ZAPISNIКA SA KO~ERENCIJE ODRZANE U PRIVRED-<br />
NOM SA VETU 118. I 19. МАјА 1949. GODINE 560<br />
IZ ZAPISNIКA SA SASTANКA ODRZANOG 9. JUNA 1949.<br />
GODЩE . 565<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE ODRZANE U SA VEZNOJ<br />
iPLANSKOJ KOMISIJI 10. JUNA 1949. GODINE 569<br />
IZ ZAPISNiiКA SA SASTANКA KOLEGIJUМA SA VEZNE !P.LAN-<br />
SКE KOMISIJE ODRZANOG 22. JUNA 1949. GODINE 574<br />
RAZGOVOR SA SLUSAOCl'МA VISE PARTIJSКE SKOLE 581<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE ODRZANE U SA VEZNOJ<br />
PLANSKOJ KOMISIJI -12. JULA 1949. GODINE SA PREDSED<br />
NI!CIMA REPUВLICКIН I OBLASNIH PLANSКIН KOMISIJA 594<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE ODRZANE U PRIVRED-<br />
NOM SA VETU 20. JULA 1949. GODINE 598<br />
l'Z ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE ODRZANE U PRIVRED-<br />
NOM SA VEТU 1. SЕРТЕМВRА 1949. GODINE 599<br />
IZ ZAPISNIКA SA SASTANКA KOLEGIJ-UМA UPRAVE ZA<br />
UNAPREБENJE PROIZVODNJE ODRZANOG 4. SЕРТЕМВRА<br />
1949. GODINE 600<br />
IZUCAV ANJE POLITICКE EKONOMIJE · SOCIJALIZMA POVE-<br />
ZANO SA NASOM STVARNOSCU . 602<br />
403<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE ODRZANE 10. SЕРТЕМВRА 1949.<br />
GODINE . 610<br />
IZ ZAPiSNIКA SA SASTANКA KOМISIJE ZA SKOLE ODRZA-<br />
NOG 17. SЕРТЕМIВRА 1949 .. GODINE 611<br />
IZ ZA:PISNIКA SA SASTANКA КОЛ ЈЕ ODRZAN 19. SEPТEM-<br />
BRA 1949. GODINE ' . 615<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE ODRZANE U PREDSEDNISTVU<br />
VLADE FNRJ 24. SЕРТЕМВRА 11949. GODINE 619<br />
IZ ZAPISNIKA SA SASTANКA SA KOMISIJOM ZA ORGANI<br />
ZACIJU NAUCNOISTRAZIVACKOG RADA ODRZANOG 2. ок.:.<br />
ТОВRА 1949. GODINE 621<br />
IZ ZAPISNЖA SA SASTANКA PRIVREDNOG SA VETA ODR-<br />
ZANOG 19. OKTOBRA 1949. GODINE . · 623<br />
IZ ZAPISNrКA SA SASTANКA SA KOMISIJOM ZA РRОМЕТ<br />
ROBE SIROKE POTROSNJE ODRZANOG 22. OKTOBRA 1949.<br />
GODINE 626<br />
IZ ZAPISNIKA SA SASTANКA SA KOMISIJOM ZA ·РRОМЕТ<br />
ROBE ZA REPRODUKCIJU 1 KOМERCIJALNU ORGA..'\IIZACI-<br />
JU ODRZANOG 24. OKTOBRA 1949. GODINE 628<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE КОЈА ЈЕ ODRZANA SA. KOМP<br />
LEKSNOM KOМISIJOM ZA ORGANIZACIJU I SISTEМ EVI-<br />
DENCIJE 28. OKTOBRA 1949. GODINE 632<br />
IZ ZA:PISNIКA SA SASTANКA КОЈ! ЈЕ ODRZAN SA KOMI<br />
SIJOM ZA KOORDINACIJU SAVEZNE I REPШ3LICКE PRIV-<br />
REDE 29. OKTOBRA 1949. GODINE . 634<br />
IZ ZA!PISNIКA SA SASTANКA КОЈ! ЈЕ ODRZAN SA KOMI-<br />
SIJOM ZA RADNU SNAGU 29. ОКТОВRА 1949. GODINE 635<br />
IZ ZAPISNiiКA SA SEDNICE ODRZANE 131. OKTOBR9 1949. GO-<br />
DINE 636<br />
KNJIGA VI<br />
PREDGOVOR SESTOJ KNJIZI 5<br />
1949.<br />
О ,zADACIМA SТАМРЕ U BORВI ZA PLAN 7<br />
О PRIVREDNIM PROBLEMIМA U VEZI SA BUDZEТOM 22<br />
EКS!POZE О PLANU ZA 1950. GODIN.U 40<br />
I. RezuZtati na8e borbe za privredni pZan и usZovima ekonomske<br />
ЬZokade i poZitickog pritiska od strane SSSR i osta-<br />
Zih kominformovskih zemaZia (41), П. Privredni plan 1950.<br />
godine (51), III. Najvainiii zadaci и borЬi za plan 1950.<br />
godine (56).<br />
TEKUCI ZADACI U BORBI ZA IZVRSENJE PEТOGODISNJEG<br />
PLANA 6·1
404<br />
.1950.<br />
1. Ocena dosadasnjih rezultata (61), 11. Aktuelna pitanja poliOPrivrede<br />
i sela (65).<br />
О TEKUCIM ZADACIМA ВОRВЕ ZA PETOGODISNJI PLAN 87<br />
I. Za pravilnu ocenu postignutih rezultata i ucinjenih gresaka<br />
(87), 11. Pitanje otkupa (90), 111. Opsta pitanja poljoprivrede<br />
.(92), IV. О proЪlemu radne snage (96). ·<br />
IZLAGANJE NA SEDNICI IZVRSNOG ODBORA NARODNOG<br />
FRONTA JUGOSLA VIJE 98<br />
GOVOR NA SVECANOJ KONFERENCIJI U SAVEZNOJ PLAN<br />
SKOJ KOMISIJI 102<br />
EКSPOZE О REORGANIZACIJI UPRAVLJANJA PRIVREDOM 106<br />
INDUSTRIJALIZACIJA PREDSTA VLJA ZIVOTNI INTERES I<br />
NASEG RADNISTVA I NASEG SELJASTVA 115<br />
Velika i nacionalna industrija pтeduslov lakSeg i racionalnijeg<br />
rada i stalnog uzdizanja zivotnog standarda (1i6), Daljnji<br />
napredak industrije povecace produktivnost zemljoradnickog<br />
rada (120), Borba za pravilno iskoriScavanje radne<br />
snage (122), Upravni aparat mora da podupre inicijativu<br />
masa (123).<br />
О NЕКЈМ ТEORIJSKIМ PITANJI'МA PRELAZNOG PERIODA 127<br />
О REORGANIZACIJI DRZA VNE UPRA VE PRIVREDOM 141<br />
. IZJAVA POVODOM IZ'VRSENJA POLUGODISNJEG PLANA 147<br />
GOVOR NA MITINGU POVODOM PUSTANJA U SAOBRACAJ<br />
.A:UTO-PUTA ,,ВRATSTVO-JEDINSTVO" 152<br />
TEZE О EKONOMICI PRELAZNOG PERIODA U NASOJ ZEМLJI 156<br />
[Socijalistiёko preduzece] (156), Planiтanje (164), Cene (168),<br />
Novac (172).<br />
GOVOR POVODOM PROSLA VE 29. NOVEМВARA 1950. GODINE 175<br />
EКSPOZE О BUDZEТU ZA 1951. GODINU 183<br />
1951.<br />
GOVOR NA PREDIZВORNOM MITINGU U MARИIORU 195<br />
OBRAZLOZENJE REORGANIZACIJE SA VEZNE VLADE 208<br />
GOVOR NA SKUPSTINI DRUSTVA EKONOMISTA SRBIJE 212<br />
GOVOR NA SVECANOM OTVARANJU TRECEG KONGRESA<br />
OSVOBODILNE FRONTE SLOVENIJE 216<br />
PRILOZI<br />
1949.<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE ODRZANE SA DIREKTO<br />
RilVIA I- PREDSTAVNICEМA SINDIКALNIH 1 PARTIJSKIН OR<br />
GANIZACIJA FAВRIКA SECERA 9. NOVEМВRA 1949. GODINE 225<br />
1Z ZAPISNIКA SA SEDNICE КОЈА ЈЕ ODRZANA SA MINI<br />
STARSTVOM POLJOPRIVREDE Н!. NOVEМВRA 1949. GODINE. 227<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE О PROBLEМIMA POLJO-<br />
PRIVREDE ODRZANE 23. NOVEМВRA 1949. GODINE 229<br />
IZ ZAPISNIКA SA SASTANКA GLAVNE KOMISIJE ZA REOR<br />
GANIZACIJU PRIVREDNOG APARATA ODRZANOG 26. NO-<br />
VEМВRA 1949. GODINE . 23З<br />
1. Pitanje radne snage (2З3), 2. Organizacione mere u poljOPrivredi<br />
(236), З. Pitanje izvoza (236), 4. ProSirenje оЪiта<br />
obezbedenog snabdevanja i 1iorektura .cena artikala na obez<br />
Ъedenom snabdevanju (236), 5. Reorganizacija privrednog<br />
aparata (2З7), 6. Sisteт plata (2З7).<br />
[0 SISTEМU OBRAZOVANJA I NЕКIМ DRUGIM PIТANJIМA<br />
ZNACAJNI'М ZA IZVRSENJE PLANSKIН ZADATAКA] 238<br />
ZAVRSNA REC U DISKUSIJI О ТЕКUСIМ ZADACIMA U BOR-<br />
BI ZA PEТOGODISNJI PLAN . 244<br />
ZAКLJ-UCCI TRECEG PLENUМA СККРЈ О TEKUCIМ ZA-<br />
DACIMA ВОRВЕ ZA PEТOGODISNJI PLAN 252<br />
OSNOVI PLANSКE МETODOLOGIJE FNRJ 256<br />
1950.<br />
I. Politiбko-ekonomski uvod (258)<br />
1. Karakter robnonovcanih odnosa и FNRJ (256), 2. Iz opste<br />
teorije pokazatelja (273), З. Iz teorije naturaJ.nih i vrednosnih,<br />
odnosno novcanih pokazatelja (275), 4. Opsta kategorizacija<br />
privrednih planova FNRJ ·(277).<br />
.Primedbe (286)<br />
п. Planiranje jprocesa .rada (naturalni planovi proizvodnje<br />
i raspodele) (291)<br />
А. Privredni plan kao Ъalans privrednih elemenata procesa<br />
rada (291)<br />
в. Iz opste teorije razvrstavanja proizvoda prema nameni<br />
(ЗОО)<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE ODRZANE SA PREDSTAV<br />
NICIМA SA VEZA SINDI!KATA JUGOSLA VIJE 18. FEBRUARA<br />
1950. GODINE . 313<br />
IZ ZAPISINIКA SA KONFERENCIJE ODRZANE U PRIVRED-<br />
NOM SA VETU VLADE -FNRJ SA PREDSTA VNICI'МA REPUВ-<br />
LIКA 27. FEВRUARA 1950. GODINE 316<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE ODRZANE U PRIVRED-<br />
NOM SA VETU VLADE FNRJ SA PREDSTA VNICIМA REPUВLI-<br />
КA 1. MARTA 1950. GODINE 319<br />
IZLAGANJE NA CEТVRTOJ SEDNICI СККР SLOVENIJE 321·<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SAVETA ODRZA-<br />
NE 7. APRILA 1950. GODINE 341<br />
IZ ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE ODRZANE SA PREDSED<br />
NICIMA PRIVREDNIH SAVETA NARODNIН REPUВLIКA 11.<br />
1 12. МАЈА 1950. GODINE 349<br />
MEТODOLOGIJA I ORGANIZACIJA SA VEZNE PLANSКE KO-<br />
MISIJE 352<br />
IZLAGANJE NA SAVETOVANJU PROPAGANDISTA 357<br />
1<br />
405
406<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PR:IVREDNOG SA VETA. ODR2A-<br />
NE 7, 11. I 12. JUNA 1950. GODINE 378<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SAVETA VLADE<br />
·FNRJ I PREDSEDNIКA PRIVREDNIН SA VЕТА I PLANSКIН<br />
KOМISI'JA REPUiВLIКA ODRZANE '26. I 28; JUNA 1950. GODINE 380<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SA VЕТА VLADE<br />
FNRJ ODR2ANE 4. JULA 1950. GODINE 381<br />
Iiz ZAPISNIКA SA KONFERENCIJE .. ODR2ANE U PRIVRED-<br />
NOM SA VEТU VLADE FNRJ UZ UCESCE PREDSEDNIКA -PRI<br />
VREDNIH SA VETA REPUВLIКA I REPUВLICКIH MINISTARA<br />
FINANSIJA 17. I 18. JULA 1950. GODINE . . 384<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SAVETA VLADE<br />
FNRJ ODR2ANE 18. J.ULA 1950. GODINE 390<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SAVETA VLADE<br />
FNRJ ODR2ANE 10. OKTOBRA 1950. GODINE 391<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE ODR2ANE KOD PREDSEDNIКA<br />
PRIVR·EDNOG SAVEТA VLADE FNRJ .. UZ UCESCE DIREKTO-<br />
RA UREDA ZA CENE 5. NOVEМВRA 1!950. GODINE 394<br />
SELJACКA RADNA ZADRUGA U PRELAZNOM PERIODU OD<br />
КAPITALIZMA КА KOMUNIZМU. TEZE 403<br />
I. (403), П. Seljaeka radna zadruga (definicija i karakter)<br />
(403), ИI. Fond za meha111izacijи i investicionи izgradnjи zadruzne<br />
poljoprivrede. Organizacioni principi i predmet poslovanja<br />
(407), IV. Predaja zadrugama na иpravljanje opstenarodne<br />
imovine kao osnovnih sredstava. Krupne i srednje<br />
poljoprivredne masine i druga sredstva za kapitalne investicije<br />
(408), V. Pitanje akиmиlacije (410), VI. Pitanje razmene<br />
'(411), VII. Pitanje иpravljanja. Fиnkcija drzave i socijalisticke<br />
demokratije (414), VIII. ZemljiSna renta (415).<br />
TEZE ZA REFERAT О RADNICKOM SAМOUPRA VLJANJU U<br />
PREDUZECIMA 419<br />
О SADASNJIМ AКTUELNIM PROBLEMIМA 421<br />
О ZADACI-МA SINDIКATA U ВОВЈВI ZA OSTVARENJE PETO-<br />
GODISNJEG PLANA 4~6<br />
О NEKIM PITANJ!iМA NASE PRIVREDNE POLITIКE 453<br />
POLITICKA EКONOMIJA SOCIJALIZМA. TEZE 462<br />
I. Socijalisticka revolиcija "(462), П. Ekonomska иloga socijalisticke<br />
drzave, revolиcionarna ртотеnа kaтakteтa i sadrzine<br />
ekonomskih zakonitosti. - Socijalisticko planiranje<br />
narodne privrede (463), IП. Razvijanje proizvodnih snaga i<br />
socijalisticke svojine (464), IV. Socijalisticka organizacija<br />
drustvenog таdа i socijalisticki pтincip raspodele prema<br />
radи (467), V. Roba, novac .i zakon vrednosti и socijalistickoj<br />
ekonomici (468), VI. Privтedni raeun kao metod samostalnog<br />
poslovanja socijalistiCkih ртеdиzеса (468), VII. Lokalna privreda<br />
и socijalistickoj ekonomici (469), VIП. Ртотеt рто-:<br />
izvoda и socijalistickoj ekonomici i иloga socijalisticke tт-:<br />
govine (469), IX. Finansije i kredit и socijalistickoj ekonomici<br />
(470), Х Socijalisticka reprodиkcija (471), XI. О рrо<br />
Ьlети ekonomskih odnosa izmedи socijalistickih zemalja<br />
(472).<br />
1951.<br />
407<br />
NASA SADASNJA ЕКОNОМSКА POLITIКA 476<br />
IZLAGANJE NA РЕТОЈ SEDNICI С:К.КР SLOVENIJE 485<br />
1. Zadaci Partije na p~drucjи rada si1idiklilnih oтganizacija<br />
i privredni ртоЬlетi Slovenije (485), П. РтоЬlетi narodne<br />
prosvete (500).<br />
О NEKIМ TEORIJSKIМ PITANJIМA NOVOG PRIVREDNOG<br />
SISТEМA U SVETLOSTI DOSADASNJEG ISKUSTVA PRIVRED-<br />
NOG I DRUSTVENOG RAZVIТКA NASE ZEМLJE 507<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SAVETA VLADE<br />
FNRJ ODR2ANE 23. MARTA 1951.· GODINE 540<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SAVETA VLADE<br />
FNRJ ODR2ANE 24. МАRТА 1951. GODINE 541<br />
IZ ZAPISNIКA SA SASTANКA ODRZANOG KOD BORISA<br />
KIDRICA 30. МАRТА 1951. GODINE {I) 549<br />
IZ ZAPISNIКA SA SASTANКA ODRZANOG KOD · BORISA<br />
KIDRICA 30. MARTA 1951. GODINE (П) 5511<br />
illZ ZAIPISNЖA SA SEDNICE ODR2ANE KOD !ВORISA К:IDiRICA<br />
31. !МАRТА '1951. GODINE 1558<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE ODRZANE KOD BORISA KID-<br />
RICA З. APRILA 1951. GODINE 559<br />
LZ :ZAJ.=IISNJ:КA SA SAS!I'ANКA ODRZANOG К.ОD !ВORISA<br />
KIDRICA 5. APRILA 1951. GODINE 564<br />
IZ ZAPISNIKA SA SASTANКA ODR2ANOG KOD BORISA<br />
KIDRICA 1'1. APRILA 1951. GODINE 566<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SA VETA VLADE<br />
FNRJ ODR2ANE 21. APRILA 1951. GODINE 568<br />
REC U DISKUSIJI NA Тв.ЕСЕМ KONGRESU OF SLOVENIJE 57u<br />
IZ ZAPISNIКA SA SASTANКA SA NOVINARIМA ODR2ANOG<br />
10. МАЈА 1951. GODINE 584<br />
IZLAGANJE NA SASTAN.КU GLA VNE UPRA VE ZA PLAN FNRJ 589<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SA VЕТА VLADE<br />
FNRJ ODR2ANE 12. МАЈА 1951. GODINE 600<br />
KNJIGA VII<br />
PREDGOVOR SEDMOJ KNJIZI<br />
1951.<br />
UVODNO IZLAGANJE NA SEDNICI IOOF 14. МАЈА 1951. GO<br />
DINE<br />
О NOVOM PLANSKOM I FINANSIJSKOM SISTEМU<br />
GOVOR NA SKUPSTINI ZADRU2NOG SA VEZA MAКEDONIJE<br />
5<br />
7<br />
32<br />
45
408<br />
О NACRTIMA NOVIН EKONOMSKIH ZA'КONA 49<br />
Uloga neposтednih pтoizvotfaca u upravljanju privredom (49),<br />
Delovanje ekonomskih zakona ponude i potraznje i zakona<br />
vrednosti prema nacrtima novih privтednih zakona (54),<br />
Osnovne proporcije (60), Uloga drzave u .novom planskoт i<br />
finansijskom sistemu (65), 15-torijsko mesto novog planskog i<br />
finansijskog sistema (67).<br />
GOVOR PRILIКOM PREТRESA PREDLOGA ZAКONA О 0-<br />
VLASCENJU VLADI FNRJ ZA UVOE>ENJE NOVOG PLATNOG<br />
SISTEМA I DRUGIH PRIVREDNШ МЕRА SA CILJEМ PRI-<br />
PREMANJA NOVOG PLANSKOG I FINANSIJSKOG SISТEМA 73<br />
GOVOR NA DRUGOM KONGRESU SAVEZA SINDIKATA JU-<br />
GOSLA VIJE<br />
ВО<br />
Na8i najvazniji objekti (84), Borba za daljnju unutra8nju<br />
konsolidaciju nase privтede (В5).<br />
GOVOR NA MITINGU U КRAGUJEVCU<br />
9В<br />
GOVOR NA SKUPSТINI GLA VNOG ZADRU2NOG SA VEZA<br />
FNRJ 102<br />
О stednji f102), Borba pтotiv spekiLlacije (104), О cenama<br />
industrijskih i poljoprivrednih proizvoda (105), Ze·mljoradniёke<br />
zadruge opsteg tipa о(108).<br />
GOVOR О PREDLOZLМA ZAКONA О PLANSКOM UPRAVLJA<br />
NJU PRIVREDOМ, О BUD2EТIMA I О DRUSTVENOM DOPRI-<br />
NOSU I POREZIМA 110<br />
PISМO VECU NARODA NARODNE SKUPSTINE FNRJ<br />
12В<br />
GOVOR PRILIKOM RAZМATRANJA PREDLOGA ODLUKE О<br />
OVLASCIVANJU VLADE FNRJ DA SPROVODI МЕRЕ PREDVI-<br />
E>ENE PREDLOGOM SA VEZNOG PLANA ZA 1952. 130<br />
1952.<br />
RAZGOVOR SA PREDSTAVNICIMA RADNIH KOLEKTIVA U<br />
JESENICAМA 139<br />
Pтvi put u istoriji radniёka klasa postaje stvarni gospodar<br />
pтoizvodnih sredstava ЏЗ9), Manje rezijskih tтoskova- veCi<br />
platni fond (140), Socijalizam trazi moderne fabrike (141).<br />
ZAVRSETAK KLJUCNE КAPITALNE IZGRADNJE JEDAN ЈЕ<br />
OD TEMELJNIН OSNOVA CITAVOG NASEG DRUSTVENOG I<br />
DR2A VNOG RAZVIТКA 143<br />
О NEKIМ TEORETSKIM PITANJIМA NOVOG PRIVREDNOG<br />
~ISTEМA [I] 150<br />
1. Moze li pтoseena pтofitna stopa blti proporcija drustvenih<br />
planova (150), 2. Svojinska prava ili socijalisticko-demokratska<br />
ртаvа upravljanja (152), 3. Osvrt na me!'lusobno<br />
kvantitativno dejstvo ekonomskih kategoтija ·~158).<br />
EKSPOZE POVODOM PRETREsA PREDLOGA DRUSТVENOG<br />
PLANA I BUD2EТA ZA 1952. I PREDLOGA ZAKONA О OVLAS<br />
CENJU VLADE FNRJ ZA OSNIVANJE DRUSТVEIOH FON-<br />
DOVA · 179<br />
409<br />
GOVOR NA KONGRESU EKONOMISTA JUGOSLA VIJE 191<br />
Ukidanje monopola - istinska izgтadnja socijalizma (191),<br />
Ekonomska demokratija - baza socijalisticke demokratije<br />
·(193), Za Marxov revolucionarni duh i metod (194), Dve<br />
kтajnosti u sprovotfenju novog sistema (195), Za stvaralacki<br />
таd naSih ekonomista (197).<br />
SМELO I ODLUCNO NAPRED 199<br />
USTAVNI ZAКON I NASA PRIVREDA 205<br />
О PERSPEKTIVI NASEG EКONOMSKO-:i:>RUSTVENOG RAZ-<br />
VOJA 221<br />
IZLAGANJE NA SEDNICI PRIVREDNOG SA VЕТА VLADE FNRJ<br />
NA IBLEDU 252<br />
ODGOVORI NA PITANJA DOPISNIКA BORBE 255<br />
IZJAVA ZA STAМPU О POSLEDICAМA SUSE 260<br />
GOVOR NA SESTOM KONGRESU 1 КРЈ 265<br />
1953.<br />
PRIМEDBE NA ":PRVE REZULTATE RADA KOMISIJE ZA<br />
RAZRADU PRIVREDNOG SISTEМA" 276<br />
PRILOZI<br />
1951.<br />
IZLAGANJE NA SEDNICI IOOF '14. I 15. МАЈА 1951. GODINE 2&1<br />
I. OdgovOТii. na pitanja ёlanova IOOF ·(2В1), П. Zavrsna rec<br />
u diskusiji о privrednim ртоЬlетiта '(2ВВ), III. Rеё u diskusiji<br />
о 'novoj ulozi narodnih odbora (296).<br />
IZ ZAPISNIКA SA SASTANКA ODR2ANOG KOD BORISA<br />
KIDRICA 23. МАЈА 1951. GODINE 299<br />
Pitanje produktivnosti rada u 'industriji i poljopri·vredi (303)<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICA PRIVREDNOG SA VЕТА VLADE<br />
FNRJ ODR2ANIH 3. I 4. JUNA 1951. GODINE 306<br />
IZLAGANJE NA CETVRTOJ SEDNICI СККРЈ 3110<br />
I. Rеё u diskusiji о sudstvu (310), П. Rec u diskusiji о teorijskoт<br />
radu nase Paтtije (312), III. О izvesnim proЬlemima<br />
privтede '(00.3). .<br />
IZ ZA:FISNIКA SA SASTANКA 'КОЈ! ЈЕ BORIS KIDRIC ODR-<br />
2AO SA SVOJIM BLI2IM SARADNICIМA В. J·UNA 1951. GO-<br />
DINE 322<br />
IZ ZAPISNIКA SA SASTANКA ODR2ANOG KOD BORISA<br />
KIDRICA 9. JUNA 1951. GODINE 323<br />
REC U DISKUSIJI NA SEDNICI IOOF 12. JUNA 1953. GODINE 325<br />
NOVI PRIVREDNI SISTEM I ODNOSI SТАМРЕ I DR2A VNIH<br />
ORGANA<br />
32В<br />
RAZVOJ SELJACKIН RADNI~H ZADRUGA I ZADACI PAR-<br />
TIJSKIН ORGANIZACIJA 338
410<br />
r.z .ZAPISNIKA SA SEDNICE ODRZANE. KOD БORISA KID-<br />
RICA 1'7. I 18. AVGUSTA 1951. GODINE 346<br />
RAZGOVOR SA BRITANSKIM MINISTROM TRGOVINE SНAW-<br />
CROSSOM 349<br />
PITANJA ZA SAVEТOVANJE PROPAGANDISTA SRBIJE 354<br />
I. OЬlast medunaтodnih politiёkih odnosa (.355); П. Savтemeni<br />
medunaтodni тadniёki pokтet (356), ПI. Opsta teoтijska<br />
pitanja (357), IV. Politicka ekonomija i nove pтivтedne тете<br />
и nasoj zemlji (358), V. Dтzavna izgтadnja (358), VI.<br />
Razno (358).<br />
P.ostojeea pitanja sredena ро srodnosti proЬlematike (359)<br />
I. OЬlast medunaтodnih poLitiёkih odnosa (359), П. Savтemeni<br />
medunaтodni тadnicki pokтet (362), IП. Opsta teoтijska<br />
pitanja (364), IV. Politicka ekonomija (.З68), V. Dтzavna<br />
izgтadnja ·(372), VI. Razno (373).<br />
IZLAGANJE NA SAVETOVANJU О ORGANIZACIJI NAUCNO-<br />
ISTRAZIVACKIН USTANOVA 374<br />
TEZE О PITANJIMA NASE ZADRUZNE POLITIКE 391<br />
DOSADASNJA ISKUSTVA I PERSPEKTIVE RAIZVITКA NA-<br />
SEG PRIVREDNOG SISTEМA 394<br />
TEZE ZA UPUTSTVO СККРЈ PARTIJSKIМ ORGANIZACIJA-<br />
MA О PUTEVIMA I FОRМАМА DALJNJEG SOCIJALISTICKOG<br />
PREOВRAZAJA SELA 410<br />
О DALJNJIM PUTEVIMA SOCIJALISTICKOG PREOBRAZAJA<br />
SELA (Uputstvo СККРЈ partijЭkim oгganizacijama i partijskim<br />
rukovodstv.Una) 416<br />
I. (416) П. Opsta linija socijalistickog ртеоЬтаzаја poljopтivтede<br />
i ~ela (419), IП. Osnovna nacela oтganizacije i poslovanja<br />
seljackih тadnih zadтuga (420), IV. Reoтganizacija pasivnih·<br />
zadтuga (423), V. Razvijanje zemljoтadnickih zadтuga<br />
'(424), VI. Sтeski zadrozni savez (426), VП. (427).<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SA VЕТА VLADE<br />
FNRJ ODRZANE 5. DЕСЕМВRА 1951. GODINE 429<br />
OBRAZLOZENJE UZ PREDLOG ZAIКONA О PLANSKOM UP-<br />
RA VLJANJU NARODNOM PRIVREDOM I PREDLOG ZAKONA<br />
О BUDZETU 432<br />
1952.<br />
IZLAGANJE NA SESTOJ. SEDNICI СККР SLOVENIJE<br />
ODGOVORI NA PITANJA CLANOVA PRIVREDNOG SAVETA<br />
VLADE NR SLOVENIJE<br />
RAZGOVOR SA RADNICКIM SA VЕТОМ I RADNICIМA ZE<br />
LEZARE U JESENICAМA<br />
IZ ZAPISNIКA SA SASTANКA ODRZANOG KOD BORISA<br />
KIDRICA 13. I 14. JANUARA 1952. GODINE<br />
REC U DISKUSIJI NA SAVETOVANJU О PROBLEMIMA UNI<br />
VERZITETA<br />
REC U DISKUSIJI NA SEDMOJ SEDNICI СККР SLOVENIJE.<br />
457<br />
496<br />
498<br />
507<br />
5'13<br />
.515<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SAVEТA VLADE<br />
FNRJ ODRZANE 30. JANUARA 1952. GODINE 525<br />
I•Z ZAPISNIКA SA SASTANКA RADNlll GRUPA ZA IZRADU<br />
PROJEKCIJA DRUSTVENOG PLANA JUGOSLA VIJE · ODRZA-<br />
NOG 6. FEВRUARA 1952. GODINE 527<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SAVEТA VLADE<br />
FNRJ ODRZANE 7. APRILA 1952. GODINE 531<br />
IZ ZAPISNIKA SA SEDNICE PRIVREDNOG SAVEТA VLADE<br />
FNRJ ODRZANE 10. APRILA 1952. GODINE 534<br />
IZ ZAPISNIКA SA SASTANКA КОЈ! ЈЕ ODRZAN KOD BO-<br />
RISA KIDRICA 15. APRILA 1952. GODINE 536<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SA VЕТА VLADE<br />
FNRJ ODRZANE 19. APRILA 1952. GODINE 540<br />
IZ ZAPISNIKA SA SASTANКA КОЈ! ЈЕ ODRZAN KOD BO-<br />
RISA KIDRICA 22. APRILA 1952. GODINE 543<br />
IZ ZAPISNIKA SA SEDNICE PRIVREDNOG SA VETA VLADE<br />
FNRJ ODRZANE 14. МАЈА 1952. GODINE 549<br />
IZ ZAPЏ3NIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SA VЕТА VLADE<br />
FNRJ ODRZANE 19. МАЈА 1952. GODINE 553<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SA VETA VLADE<br />
FNRJ ODRZANE 20. МАЈА 1952. GODINE 554<br />
REC U DiSKUSIJI NA РЕТОЈ SEDNICI СККРЈ 556<br />
IZ ZAPЏ3NIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SA VETA VLADE<br />
FNRJ ODRZANE 14. JUNA 1952. GODINE 560<br />
О NOVIM PRIVREDNIM МЕRАМА 565<br />
UZROCI PRODUZENJA PETOGODISNJEG PLANA 581<br />
а) Posledice ekonomske Ьlokade od stтane SSSR-a i njegovih<br />
satelita (583), Ь) Povecanje mateтijalnih тashoda za narodnu<br />
odbтanu (586), с) Elementaтne nepogode (589), d) Odтzavanje<br />
standaтda (589), е) Zakljucak (590).<br />
IZ ZAPISNIКA SA DVODNEVNOG SASTANKA КОЈ! ЈЕ ODR-<br />
ZAN KOD BORISA KIDRICA 9. I 10. JULA 1952. GODINE 591<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SA VETA VLADE<br />
FNRJ ODRZANE 12. JULA 1952. GODINE 599<br />
IZ ZAPЏ3NIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SA VETA VLADE<br />
FNRJ ODRZANE 25. SЕРТЕМВRА 1952. GODINE 604<br />
IZ ZAPISNIКA SA SEDNICE PRIVREDNOG SA VETA VLADE<br />
FNRJ ODRZANE 11. NOVEМВRA 1952. GODINE 606<br />
[О NEKIM TEORETSKIM PITANJIMA NOVOG PRIVREDNOG<br />
SISTEMA (П)]<br />
610<br />
А. Sistern statisticko-ekonoms'kiih indeksa (610)<br />
I. Sistem indeksa (610), П. Pтikaz indeksa (612), 1. Indeks<br />
fizickog оЪiта pтoizvodnje (industтija) (612), 2. Indeks Ътиtо-ртотеtа<br />
(B'pm) (619), 3. Indeksi bтuto-pтoizvoda i neto<br />
-pтometa (622), 4. Indeksi neto-pтoizvoda (naтodnog dohotka)<br />
(627), 5. Indeksi Ътиtо-оЬтtа (Во') (631), 6. Indeksi cena<br />
na veliko (634), 7. Indeksi cena na malo (636), 8. KomЪinovani<br />
indeksi cena (638). 9. Indeksi тadne snage (zaposlenog<br />
osoЬlja) (639), 10. Indeksi platnog fonda i indeksi zaтade<br />
(641).<br />
411
412<br />
В. Metodologija kredi,tiranja (643)<br />
Peтiod obтtanja kтedita (644), Ispтavka individualne тealizacije<br />
(645), Toleтancije (645), Individualni faktoт pтeduzeca ·<br />
(fi) (646), Utvтdivanje koeficijenta obтtanja gтane (646),<br />
Utvтdivanje planskih elemenata pтeduzeca (647), Akontacije<br />
za plate (647), Pтeduzeca sezonskog kaтakteтa (fi.t7).<br />
NOVI PRIVREDNI SISTEМ<br />
Osnovna pтoЬlematika poljQ~Pтivтede (649)<br />
[О КR.SENJU ZAKON.SKIН PROPISA U OBLASTI RADNIH<br />
ODNOSA]<br />
1953.<br />
PRIMEDBE NA DOSADASNJE REZULTATE PRIVREDNOG<br />
SISTEМA 655<br />
648<br />
651<br />
NIRO "KOМUNIST"<br />
IZDAVACIO CENТAR KOМUNIST<br />
BORIS КIDRIC, SAВRANA DELA, I<br />
David ~tlagic,<br />
Prvo izdanje<br />
Za izdavaca<br />
glavni i odgovorni urednik<br />
Jezicka redakcija<br />
Dra5ko Grblc<br />
Ilija Moljkovic<br />
Vladislav L. Шс<br />
Korektura<br />
Vladislav L. Шс<br />
ТiraZ 2000<br />
YU ISBN 86-339-0002-5<br />
YU ISBN 86-339-0003-3<br />
Stampa<br />
RO stamparija "Buducnost"<br />
Novi Sad, Sumadijska 12<br />
Beograd 1985.