Socialna pedagogika: 2011 vol 15., številka 2 - Revija Socialna ...
Socialna pedagogika: 2011 vol 15., številka 2 - Revija Socialna ...
Socialna pedagogika: 2011 vol 15., številka 2 - Revija Socialna ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
v. Hladnik in a. kObOlt: člani kOmisij O dOsedanjem usmerjanju OtrOk s čustvenimi in vedenjskimi mOtnjami<br />
določanja datumov za timske sestanke, na kar opozarjata razvojna pediatrinja<br />
in specialna pedagoginja, saj člani nekaterih senatov prihajajo iz različnih<br />
institucij. Specialna pedagoginja ob spremembah opaža več „papirne vojne“,<br />
kot se izrazi, oz. več birokratskih obveznosti, saj ji pisanje poročil in prebiranje<br />
zdravniških izvidov vzame veliko časa. V zvezi s tem omeni pomanjkanje<br />
finančne spodbude za člane komisij, ki so si te naloge prej lahko obračunali kot<br />
storitev, zdaj pa so vključene v pregled. Strokovnjakom ostaja le ‚etični pogon‘ za<br />
delo, zato kljub temu otroke usmerijo ter jim s tem omogočijo dodatno pomoč<br />
in napredek.<br />
Tako kot profesionalna vloga predsednika komisije se tudi oblikovanje Centra<br />
za usmerjanje otrok s posebnimi potrebami predsednici komisije in razvojni<br />
pediatrinji zdi pozitivna sprememba. Menita, da Center pomeni stičišče, kjer<br />
imajo nad postopki usmerjanja pregled. Razvojna pediatrinja dodaja, da se bodo<br />
šele čez čas pokazale dobre in slabe strani postopkov usmerjanja in zaradi dela<br />
Centra, ki te postopke nadzoruje, se bodo lahko vpeljale produktivne spremembe.<br />
Specialna pedagoginja in predsednica komisije menita, da teče delo senatov<br />
hitreje, ker se strokovno mnenje piše na seji senata. Nova naloga predsednika<br />
komisije je, da na šoli pred izdajo odločbe preveri šolsko kadrovsko strukturo.<br />
To je po oceni predsednice komisije pozitivno, saj preprečuje, da bi šole same<br />
narekovale kader pomoči za OPP. Specialna pedagoginja meni, da je nova<br />
zakonodaja prinesla jasnejša pravila usmerjanja članom senatov („… je to neko<br />
dodatno delo, ki se dela izven delovnega časa, prej pa se je to zelo mešalo in nekdo<br />
je pač delal znotraj svojega delovnega časa lahko tudi usmerjanje, za katerega je bil<br />
pa posebej plačan, ker je imel pogodbo sklenjeno z Zavodom za šolstvo, tako da to je<br />
sigurno ena bolj pozitivna stran.“).<br />
„Prehitro gremo v spremembe, nimamo pa prave evalvacije in je zelo težko govoriti,<br />
kaj je dobrega, kaj slabega, zato ker nismo šli skozi en cel postopek oziroma zelo hitro<br />
pride do sprememb,“ ugotavlja predsednica komisije.<br />
Iz zapisanega ugotavljava, da sogovornice nekatere spremembe zakonodaje<br />
ocenjujejo pozitivno, druge negativno, o nekaterih spremembah pa imajo deljena<br />
mnenja. Tako ne moremo reči, da večina intervjuvancev zakonske spremembe<br />
ocenjuje kot zgolj negativne.<br />
Med izvedbo, branjem in analizo intervjujev je bilo zaznati, da vodji postopkov<br />
usmerjanja in predsednica komisije govorijo o zakonskih spremembah drugače<br />
kot njihovi kolegi – člani komisij. Zdi se, da položaj, ki ga posameznik zaseda<br />
v procesih usmerjanja, vpliva na zorni kot ocenjevanja in vrednotenja ter s<br />
tem tudi na stališča. Drugače vidi zadeve tisti, ki dela na Zavodu za šolstvo RS,<br />
in je zadolžen za postopkovno pravilnost, kot pa tisti, ki na terenu, bodisi na 185