Monitoring procesa evropskih integracija Bosne i Hercegovine
Monitoring procesa evropskih integracija Bosne i Hercegovine
Monitoring procesa evropskih integracija Bosne i Hercegovine
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Monitoring</strong> <strong>procesa</strong> Evropskih <strong>integracija</strong> <strong>Bosne</strong> i <strong>Hercegovine</strong><br />
b) Realizacija obaveza iz SSP-a zemalja zapadnog Balkana<br />
Nacionalnim programom za pridruživanje Republike Hrvatske EU-u za 2003. godinu<br />
Vlada Hrvatske potencirala je efikasnije usklađivanje hrvatskog zakonodavstva s<br />
acquis communautaireom i jačanje administrativnih kapaciteta nadležnih institucija<br />
za što brže ispunjavanje zacrtanih obaveza. Navedenim programom predviđeno<br />
je usvajanje 83 zakona i podzakonska akta, usuglašena s pravnom stečevinom EUa.<br />
Hrvatski sabor je u 2003. godini od planirana 83 zakona usvojio 65 ili 78,3 posto,<br />
od čega više od polovina zakona (33) tretira upravo oblasti pokrivene politikama<br />
suradnje. Iz navedenoga proizlazi da je u odnosu na godinu ranije Hrvatska postigla<br />
značajan iskorak u pospješivanju zakonodavnog <strong>procesa</strong>. Usprkos navedenome,<br />
reformski procesi u politikama suradnje prožeti su i dalje teškoćama. Značajni<br />
nedostaci javljaju je u implementaciji usvojenog zakonodavstva, što se vezuje<br />
za nedovoljno razvijenu administrativnu sposobnost resornih ministarstava da<br />
provedu acquis. Stoga se kao opći problem u drugoj godini od potpisivanja SSP-a<br />
pojavljuje nedostatak institucionalnih kapaciteta za provođenje novousvojenog<br />
zakonodavstva. Proces njihovog jačanja otežan je u gotovo svim oblastima: u oblasti<br />
regionalnog razvoja (uslijed postojanja različitih ministarstva koja se bave pitanjima<br />
regionalnoga i lokalnog razvoja i neusklađenost njihovog rada), okoliša (doneseno<br />
zakonodavstvo se zbog ograničenosti ljudskih i materijalnih resursa u nadležnom<br />
ministarstvu provodi sporo, bez jasnog strateškog pristupa i pratećih planova);<br />
energetski sektor (još uvijek u državnom vlasništvu, bez provedbenih propisa za<br />
regulaciju tržišta energije, uz otežano popunjavanje Vijeće za regulaciju energetskih<br />
aktivnosti neophodnim kadrovima).<br />
Politička odlučnost Vlade Republike Crne Gore za što brže savladavanje prepreka<br />
na putu ka EU-u rezultirala je u drugoj godini nakon potpisivanja SSP-a izrazito<br />
dinamičnim i agilnim pristupom procesu usuglašavanja zakonodavstva s acquisem u<br />
svim relevantnim oblastima. Većina planiranih zakonodavnih aktivnosti je ispunjena:<br />
usvojeno je čak 70 novih zakona i 32 prateće odluke, uz nešto slabiju popraćenost<br />
zakonodavnih akata strateškim razvojnim dokumentima u pojedinim oblastima.<br />
Istovremeno je intenzivniji napredak u procesu pretakanja novog zakonodavstva u<br />
praksu zapriječen dvojako: (1) nedovoljnim i neodgovarajućim ljudskim resursima<br />
koji bi trebali dati zamah novim kvalitetnijim promjenama i (2) nedovoljnim<br />
administrativnim i financijskim kapacitetima unutar nadležnih ministarstava u oblasti<br />
industrije, poljoprivrede, okoliša, transporta, informacijskog društva i statistike.<br />
Navedeno je moguće ilustrirati na slijedeća dva primjera. Tako, naprimjer, Zavod za<br />
statistiku Crne Gore, koji je ključna institucija u oblasti statistike, usprkos planiranim<br />
aktivnostima na jačanju institucionalnih kapaciteta, u 2009. godini ima svega 135 od<br />
potrebna 203 uposlenika koliko je predviđeno novom sistematizacijom iz aprila 2008.<br />
godine. Proces jačanja institucionalnih kapaciteta Zavoda opterećen je problemima:<br />
(1) u osiguravanju adekvatnoga uredskog prostora, (2) zadržavanju obučenog<br />
kadra i (3) općom nezainteresiranošću. Slično tome, u oblasti elektronskih medija<br />
68