uvod - Laboratorij za obdelavo signalov in daljinska vodenja
uvod - Laboratorij za obdelavo signalov in daljinska vodenja
uvod - Laboratorij za obdelavo signalov in daljinska vodenja
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2.6 Soda <strong>in</strong> liha simetričnost signala 31<br />
2.5.2 Aperiodični signal<br />
Pri aperiodičnem signalu ni možno najti nobene vrednosti T 0 , ki bi izpolnila<br />
(2.1). Primeri aperiodičnih <strong>signalov</strong> so enotski impulz, enotska stopnica <strong>in</strong><br />
strm<strong>in</strong>a. V skup<strong>in</strong>o aperiodičnih <strong>signalov</strong> spadajo tudi prehodni pojavi.<br />
2.5.3 Prehodni - neprehodni signali ter <strong>za</strong>poredja<br />
Signale <strong>in</strong> <strong>za</strong>poredja ločujemo tudi po njihovem trajanju. Poznamo časovno<br />
omejene ali prehodne signale <strong>in</strong> <strong>za</strong>poredja, ki so def<strong>in</strong>irani nad nekim <strong>in</strong>tervalom,<br />
na primer T ∈ [−a,b] ⊂ R ali T ∈ [−M,N] ⊂ Z, izven tega <strong>in</strong>tervala<br />
so enaki nič. Več<strong>in</strong>a aperiodičnih <strong>signalov</strong> <strong>in</strong> <strong>za</strong>poredij je prehodnih.<br />
Neprehodni signali so časovno neomejeni signali. Def<strong>in</strong>irani so nad R ali<br />
Z. Vsi periodični signali so neprehodni. Neprehoden je tudi signal, ki ima<br />
konstantno vrednost pri vseh vrednostih T = R ali T = Z. Med neprehodne<br />
signale prištevamo tudi signale, ki imajo <strong>za</strong>četek, vendar ne konca, ali pa<br />
nimajo <strong>za</strong>četka <strong>in</strong> je znan njihov konec (slika 2.7).<br />
x( t) x[ n]<br />
- M 0 N t<br />
0 n<br />
Slika 2.7<br />
Prehodni signal (levo) <strong>in</strong><br />
neprehodno <strong>za</strong>poredje (desno).<br />
2.6 Soda <strong>in</strong> liha simetričnost signala<br />
Simetrije v izgledu signala v mnogih primerih poenostavijo računanje, poleg<br />
tega pa nam te značilnosti pomagajo razumeti ali doka<strong>za</strong>ti določene lastnosti<br />
<strong>signalov</strong>. Glede na simetričnost ločimo dve osnovni skup<strong>in</strong>i:<br />
Sodi signali <strong>in</strong> <strong>za</strong>poredja (slika 2.8), <strong>za</strong> katere velja:<br />
x(t) = x(−t) oziroma x[n] = x[−n] (2.3)<br />
Primer sodega periodičnega signala je signal cos(ωt).<br />
1 1<br />
x( t) x[ n]<br />
Slika 2.8<br />
0 0<br />
Primer sodo simetričnega signala<br />
(levo) <strong>in</strong> <strong>za</strong>poredja (desno).<br />
a 0 a t A 0 A n<br />
datoteka: signal_A