Ne priznaju poduzetnike, jer sami mogu – bolje - Hrvatske šume
Ne priznaju poduzetnike, jer sami mogu – bolje - Hrvatske šume
Ne priznaju poduzetnike, jer sami mogu – bolje - Hrvatske šume
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
UPRAVA ŠUMA POŽEGA<br />
Podbačaj na<br />
I pošumljavanju<br />
u prošloj godini Uprava šuma<br />
Požega od planiranih 111.038 m^ sječu je<br />
izvršila s 96 posto (106313 m-^), privlačenje<br />
u potpunosti, a otpremu s 98 posto<br />
(108759 m-'). Od sječive drvene mase<br />
vlastitom radnom snagom posječeno je<br />
67094 m^, u samoizradi 34782 m^, a uz<br />
pomoć stranih usluga 4437 m^. Vlastitom<br />
mehanizacijom izvučeno je 59378 m^, u<br />
samoizradi 38198 m^, a stranim<br />
uslugama 13858 m^. U proizvodnji je<br />
bilo 37 traktora, koji su dnevnu normu<br />
izvršili sa 102 posto, uz iskorištenje radnog<br />
vremena 53% i ispravnost 64%.<br />
Istekom godine na zalihi je bilo<br />
10360 m-* drvnih sortimenata, od čega<br />
8410 m^ na pomoćnim stovarištima, u<br />
šumi 1459 m^ i na glavnim stovarištima<br />
491 m"*. Najveća zaliha evidentirana je na<br />
području šumarije Kamenska (3136 m-^),<br />
a najmanja u požeškoj šumariji (524 m-^).<br />
Prosječna planska cijena drvnih sortimenata<br />
iznosilaje 190 kn/m^, a izvršena<br />
je s 200 kn/m'' odnosno prebačena je za 5<br />
posto. Svoje planske cijene prebacile su<br />
šumarije Caglin, Kamenska i Požega, podbacile<br />
šumarije Velika i Kutjevo a planiranu<br />
je cijenu ostvarila šumarija Pleternica.<br />
U ukupnom prihodu najviše je sudjelovala<br />
šumarija Kamenska (30%), a<br />
najmanje šumarija Velika (7%).<br />
U sklopu poslova na jednostavnoj<br />
biološkoj reprodukciji Uprava šuma Požega<br />
ostvarila je planske zadatke na pripremi<br />
radova na obnovi i njezi sastojina,<br />
a podbacila na sadnji i sjetvi zbog slaboga<br />
uroda žira i ne<strong>mogu</strong>ćnosti pravovremenog<br />
vađenja sadnica u rasadniku (u<br />
početku sadnice zelene, a kasnije pao<br />
snijeg). Stoga su potonji poslovi izvršeni<br />
sa samo 33 posto godišnjeg plana (16 ha<br />
od planiranih 47 ha). S gotovo istim problemom<br />
požeški šumari bili su suočeni i<br />
na poslovima proširene biološke reprodukcije,<br />
<strong>jer</strong> su na pošumljavanje od planiranih<br />
80 ha izvršili sa 63 ha, što je 78<br />
posto.<br />
I. Tomić<br />
PRAĆENJE MRAZOVCA<br />
NA POŽEŠKOM<br />
PODRUČJU<br />
Bez kritičnog broja ženki<br />
u okviru zaštite šuma na području<br />
požeške Uprave obavljeno je praćenje<br />
zaraze velikog i malog mrazovca (Hibernia<br />
defoliaria i Operophtera brumata).<br />
Na 29 ploha odnosno 290 stabala s<br />
ljepljivim prstenovima praćenje je započeto<br />
u listopadu prošle, pojavom prvih<br />
mrazeva, a završilo je u siječnju ove godine.<br />
Prije toga obnovljene su navedene<br />
plohe s ljepljivim prstenovima, širine 8-<br />
10 cm i debljine oko 2 mm. Opažanje<br />
zaraze obavljalo se već prema jačini napada<br />
ovoga štetnika. Pratilo se svaki dan,<br />
ako je napad bio veći, a ako je<br />
ustanovljen slabiji intenzitet zaraze,<br />
plohe su u 31 odsjeku i deset<br />
gospodarskih jedinica kontrolirane svaki<br />
drugi ili treći dan. Prilikom svake<br />
kontrole ljepljive prstene na stablima<br />
trebalo je očistiti od mužjaka navedenih<br />
leptira, drugih kukaca i možebitnih<br />
nečistoća, ženke izbrojiti, evidentirati u<br />
propisane obrasce te također ukloniti s<br />
prstena.<br />
Iz om<strong>jer</strong>a ukupnog broja uhvaćenih<br />
ženki na svih deset stabala i ukupnog<br />
opsega stabala izračunat je prosječan broj<br />
ženki po centimetru opsega stabla na<br />
plohi. Kako smo doznali od ing. Zlatka<br />
Lisjaka, stručnog suradnika za ekologiju i<br />
zaštitu Uprave šuma Požega, prosječan<br />
broj ženki velikog i malog mrazovca po<br />
centimetru opsega na svim plohama kretao<br />
se od 0,002, u šumariji Kamenska, do<br />
0,114 u šumariji Pleternica. Budući da<br />
nije riječ o kritičnom broju ženki, nema<br />
opasnosti od golobrsta.<br />
(I. T.)<br />
ZAŠTITA NA RADU<br />
U POŽEŠKOJ UPRAVI<br />
ŠUMA<br />
Najviše povreda<br />
medu<br />
srednjodohn im<br />
radnicima<br />
Na području požeške Uprave šuma<br />
tijekom prošle godine evidentirana je<br />
među 355 uposlenih 21 ozljeda na radu,<br />
stoje za 14 ozljeda manje nego u 1997.<br />
godini. Najviše ih je bilo u šumariji Velika<br />
(5), a slijede Pleternica (4), Požega,<br />
Caglin, Kutjevo i Kamenska (po 3), dok<br />
u Stručnim službama nije evidentirana<br />
nijedna povreda. Prema riječima ing.<br />
Krešimira Međugorca, stručnog suradnika<br />
za zaštitu na radu, u navedenom<br />
razdoblju izgubljeno je 1157 radnih dana,<br />
stoje 5915 povreda na tisuću zaposlenih,<br />
209 povreda na 100.000 m^ etata ili 4791<br />
m-* po povredi.<br />
Najučestaliji izvori povreda bili su<br />
otkinuta grana (7), stablo (5), padovi (4),<br />
motorna pila i trupac (po 2) te sjekira (1).<br />
Najizloženiji dijelovi tijela su koljeno (4),<br />
leđa i stopalo s prstima (po 3), a<br />
ozljeđivani su i potkoljenica (2) te oči,<br />
ostali dijelovi glave i prsa (po 1).<br />
Ozljede su se najviše događale u rujnu<br />
(4) i ožujku (3), zatim u veljači, svibnju,<br />
srpnju i listopadu (po 2). Najmanje<br />
ozljeda bilo je u siječnju, travnju, kolovozu<br />
i studenome (po 1), a u prosincu<br />
nije evidentirana nijedna povreda. Radnici<br />
su tijekom tjedna najneoprezniji bili<br />
srijedom (9 povreda) i ponedjeljkom (5),<br />
dok su se utorkom i petkom dogodile po<br />
tri ozljede. Najmanje ozljeda bilo je subotom<br />
(1), a četvrtkom nijedna.<br />
Za trećinu povreda karakteristično je<br />
da su se dogodile u sedmom satu rada<br />
(7), u trećem i šestom satu bilo je po 4<br />
povrede, u petom 3, u drugom satu dvije,<br />
u četvrtkom samo jedna, a na početku i<br />
na kraju posla radnici se nisu ozljeđivali.<br />
Prema dobnim skupinama najizloženiji<br />
ozljedama bili su radnici između<br />
41 i 45 godina (13), dakle, usuprot svim<br />
očekivanjima, srednjodobni radnici,<br />
budući da je ovom dobnom skupinom<br />
obuhvaćeno više od polovice svih povreda.<br />
Najmanje su se ozljeđivali radnici od<br />
21-25, od 2(>-30, od 36-40 te oni u dobnoj<br />
skupini od 56-60 godina (po 1<br />
ozljeda), a u dobnoj skupini 46-50 godina<br />
bila su svega dvije ozljede. Treba istaknuti<br />
da iznenađuje izostanak povreda kod<br />
najmlađih radnika (dobna skupina 21-25<br />
godina), što nije bio slučaj u 1997. godini,<br />
kada su radnici ove starosti, zbog radnog<br />
neiskustva, najviše stradavali. Najviše povreda<br />
(6) imali su radnici između 18 i 20<br />
godina staža, dakle oni sa stanovitim radnim<br />
iskustvom, što nije bilo za<br />
očekivanje. Uzroci povreda bili su zamor<br />
radnika zbog teškoga rada (11) i<br />
izvođenje radne operacije na način<br />
protivan pravilima zaštite na radu.<br />
^<br />
I, TOMIĆ<br />
32 / Časopis <strong>Hrvatske</strong> <strong>šume</strong>