ObrtniÄke novine - broj 76 - Hrvatska obrtniÄka komora
ObrtniÄke novine - broj 76 - Hrvatska obrtniÄka komora
ObrtniÄke novine - broj 76 - Hrvatska obrtniÄka komora
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
AKTUALNO str. 3<br />
Donacija HOK-a<br />
KBC Rebro<br />
CEHOVI str. 8<br />
Uvođenje reda u<br />
graditeljski sektor<br />
MOZAIK str. 13<br />
Poticaji za malu<br />
plavu ribu<br />
OBRTNIČKE NOVINE<br />
•<br />
OBNOVLJENA 1994.<br />
U T E M E L J E N A 1 8 5 2.<br />
•<br />
BROJ <strong>76</strong> • RUJAN 2006. • ISSN 1332-7364 GLASILO HRVATSKE OBRTNIČKE KOMORE www: http://www.hok.hr • E-mail: obrtnicke-<strong>novine</strong>@hok.hr<br />
ŽUPANIJSKE STRANICE<br />
ZAGREB<br />
Suradnja Udruženja obrtnika<br />
i Udruge inovatora str. 20<br />
BJELOVAR<br />
Održan sajam<br />
u Gudovcu str. 21<br />
PAZIN<br />
Kaciga za predsjednika<br />
Mesića str. 22<br />
OSIJEK<br />
Jesen u Baranji str. 25<br />
SISAK<br />
Obrtnici u humanitarnoj<br />
akciji str. 27<br />
VARAŽDIN<br />
Stipendije Obrtničke<br />
komore str. 28<br />
JESEN U ZNAKU<br />
ZADAR<br />
Obrtnici u blokadi str. 29<br />
IZBORA<br />
str.<br />
2<br />
str. 14 i 19<br />
AKTUALNO str. 2<br />
Međunarodna<br />
konferencija u<br />
Bruxellesu<br />
CEHOVI str. 7<br />
Ribari traže odgodu<br />
početka pregovora<br />
s EU
Obrtničke <strong>novine</strong> AKTUALNO<br />
Subota, 23. rujna 2006.<br />
USKORO IZBORI ZA TIJELA KOMORSKOG SUSTAVA<br />
Obrtnici biraju svoje zastupnike<br />
Upravni odbor Hrvatske obrtničke komore usvojio je dvije važne odluke vezane uz predstojeće izbore za tijela udruženja obrtnika,<br />
područnih obrtničkih <strong>komora</strong> i Hrvatske obrtničke komore<br />
Snježana Tomić<br />
Krajem ove i početkom<br />
sljedeće godine istječu<br />
mandati članova tijela<br />
komorskog sustava u udruženjima<br />
obrtnika, područnim<br />
obrtničkim <strong>komora</strong>ma<br />
i HOK-u, te su u tijeku pripreme<br />
za provođenje izbora<br />
za nove članove Skupštine<br />
te imenovanje ostalih tijela<br />
(Upravni odbor, Nadzorni<br />
odbor i Predsjednik) za novo<br />
mandatno razdoblje.<br />
U sustavu Hrvatske obrtničke<br />
komore djeluje 116<br />
udruženja obrtnika, 20 područnih<br />
(županijskih) obrtničkih<br />
<strong>komora</strong> i <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong>.<br />
U cilju što kvalitetnijeg zastupanja<br />
zajedničkih interesa<br />
obrtnika i obrtništva u cjelini,<br />
Upravni odbor HOK-a,<br />
usvojio je dvije važne odluke<br />
vezane uz predstojeće izbore<br />
za tijela komorskog sustava<br />
HOK-a u sljedećem četverogodišnjem<br />
razdoblju (za<br />
udruženja obrtnika i područne<br />
obrtničke komore razdoblje<br />
od 2006.-2010., a za HOK<br />
od 2007.-2011.)<br />
Na sjednici održanoj 24.<br />
travnja 2006. godine Upravni<br />
odbor donio je Odluku o<br />
jedinstvenim rokovima za<br />
provedbu izbora u udruženjima<br />
obrtnika i područnim<br />
obrtničkim <strong>komora</strong>ma za tijela<br />
komorskog sustava, koji<br />
počinju s 1. listopadom u<br />
udruženjima obrtnika, i završavaju<br />
s održavanjem konstituirajuće<br />
skupštine HOK-a,<br />
zaključno sa 28. siječnjem<br />
2007. godine.<br />
Na sjednici Upravnog odbora<br />
održanoj 18. rujna 2006.<br />
godine, donesena je Odluka<br />
za provođenje izbora u komorskom<br />
sustavu HOK-a,<br />
koja ističe aktivno bavljenje<br />
obrtom kao kriterij za izbor u<br />
tijela komorskog sustava.<br />
Postupak provedbe izbora<br />
utvrđuju skupštine udruženja<br />
obrtnika, područnih<br />
Dosadašnji skupštinari i predsjedništvo HOK-a, krovne obrtničke organizacije<br />
Prikaz tijela Hrvatske obrtničke komore:<br />
TIJELA HOK-a<br />
BROJ<br />
ČLANOVA<br />
TRAJANJE<br />
MANDATA<br />
Skupština 75 4<br />
Upravni odbor 23 4<br />
Nadzorni odbor 5 4<br />
Predsjednik Komore 1 4<br />
Rokovi za provedbu izbora za<br />
tijela komorskog sustava<br />
Podsjećamo, vezano uz predstojeće redovite izbore u<br />
udruženjima obrtnika, područnim obrtničkim <strong>komora</strong>ma<br />
i Hrvatskoj obrtničkoj komori, za tijela komorskog<br />
sustava HOK-a (Skupština, Upravni odbor, Nadzorni<br />
odbor i Predsjednik) u sljedećem četverogodišnjem<br />
razdoblju, Upravni odbor Hrvatske obrtničke komore<br />
na 35. sjednici održanoj 24. travnja 2006. godine donio<br />
je Odluku kojom se obvezuju udruženja obrtnika da<br />
izbore za mandatno razdoblje 2006. – 2010. godine provedu<br />
isključivo u vremenu od 1. do 31. listopada 2006.<br />
godine (01. 10. 2006. – 31. 10. 2006.). Također, obvezuju<br />
se područne obrtničke komore da izbore za mandatno<br />
razdoblje 2006. – 2010. godine provedu isključivo u<br />
vremenu od 15. studenoga do 15. prosinca 2006. godine<br />
(15. 11. 2006. – 15. 12. 2006.).<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> će nakon provedenih<br />
izbora po udruženjima obrtnika i područnim obrtničkim<br />
<strong>komora</strong>ma održati konstituirajuću skupštinu<br />
i izabrati tijela Komore za mandatno razdoblje 2007.<br />
– 2011. godine od 15. prosinca 2006. godine do 28. siječnja<br />
2007. godine (15. 12. 2006. – 28. 01. 2007.).<br />
S. T.<br />
obrtničkih <strong>komora</strong> i HOK-a,<br />
u skladu sa svojim statutima.<br />
Obrtnicima, članovima matičnih<br />
udruženja obrtnika,<br />
moraju u njihovim udruženjima<br />
biti dostupne sve informacije<br />
o provedbi izbora<br />
– odluka o načinu i provedbi<br />
izbora, kao i vrijeme održavanja<br />
konstituirajuće skupštine,<br />
na kojoj će se birati članovi<br />
skupštine i imenovati<br />
tijela.<br />
U skupštinama udruženja<br />
obrtnika, područnih obrtničkih<br />
<strong>komora</strong> i HOK-a, mora<br />
biti osiguran princip teritorijalne,<br />
<strong>broj</strong>čane i strukovne<br />
zastupljenosti članstva.<br />
U skladu s odredbama<br />
statuta u udruženjima, područnim<br />
<strong>komora</strong>ma i HOKu,<br />
članovi tijela mogu biti<br />
samo oni obrtnici koji redovito<br />
obavljaju svoju registriranu<br />
djelatnost i koji uredno<br />
podmiruju komorski doprinos.<br />
Podatke o obavljanju djelatnosti<br />
i urednom podmirenju<br />
komorskog doprinosa,<br />
udruženja obrtnika i područne<br />
obrtničke komore mogu<br />
dobiti u HOK-u.<br />
Skupština – Skupština je<br />
najviše tijelo upravljanja Komorom,<br />
a čine je predstavnici<br />
članova (obrtnika) i članica<br />
(područnih obrtničkih<br />
<strong>komora</strong>) Komore. Skupština<br />
donosi Statut HOK-a, financijski<br />
proračun i opće akte.<br />
Skupština također imenuje<br />
i razrješava predsjednika<br />
Komore, Upravni odbor,<br />
Nadzorni odbor i ostala<br />
radna tijela Skupštine. Izbor<br />
predstavnika u Skupštinu<br />
obavljaju Područne obrtničke<br />
komore vodeći računa o<br />
<strong>broj</strong>čanoj, strukovnoj i teritorijalnoj<br />
zastupljenosti članova.<br />
Upravni odbor – Članovi<br />
Upravnog odbora su predsjednici<br />
Područnih obrtničkih<br />
<strong>komora</strong> po položaju i četiri<br />
člana koja imenuje Skupština<br />
na prijedlog predsjednika<br />
Komore. Sjednicu Upravnog<br />
odbora saziva i njome predsjeda<br />
bez prava odlučivanja<br />
predsjednik Komore.<br />
Nadzorni odbor – Nadzorni<br />
odbor imenuje Skupština<br />
HOK-a. Ista osoba ne može<br />
istodobno biti član Nadzornog<br />
i Upravnog odbora<br />
HOK-a.<br />
Predsjednik – Predsjednika<br />
imenuje i razrješava<br />
Skupština iz redova članova<br />
Komore. Predsjednik predsjeda<br />
sjednicama Skupštine<br />
i Upravnog odbora. Predsjednik<br />
predstavlja i zastupa<br />
Hrvatsku obrtničku komoru<br />
u suradnji s Hrvatskim saborom<br />
i Vladom Republike<br />
Hrvatske, te ostalim tijelima,<br />
<strong>komora</strong>ma, organizacijama i<br />
institucijama u zemlji i inozemstvu.<br />
NAJAVA: U BRUXELLESU ĆE SE U ORGANIZACIJI HOK- a I UEAPME 13. I 14. STUDENOGA ODRŽATI<br />
MEĐUNARODNA KONFERENCIJA<br />
Stvaranje konkurentnog hrvatskog obrtništva, malog<br />
i srednjeg poduzetništva – izazovi i perspektive ulaska u EU<br />
S obzirom na dugoročnu važnost i učinke pregovaračkog<br />
procesa RH s EU za ukupnu konkurentnost hrvatskog gospodarstva,<br />
a posebice malih poduzetnika i obrtnika koji čine<br />
98 posto gospodarskih subjekata u Republici Hrvatskoj, a u<br />
skladu sa zaključcima sa 37. sjednice Upravnog odbora HOK-a,<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> i Europsko udruženje obrtnika,<br />
malih i srednjih poduzetnika (UEAPME), u suradnji s Nacionalnim<br />
vijećem za konkurentnost (NVK), Hrvatskom udrugom<br />
poslodavaca (HUP), Hrvatskom gospodarskom komorom<br />
(HGK) i Belgijskom komorom malih i srednjih poduzetnika<br />
(UNIZO) organizirat će 13. i 14. studenoga međunarodnu<br />
konferenciju u Bruxellesu s najvišim predstavnicima hrvatske<br />
vlasti, bruxelleske administracije i hrvatskoga gospodarstva,<br />
pod nazivom »Stvaranje konkurentnog hrvatskog obrtništva,<br />
malog i srednjeg poduzetništva – izazovi i perspektive ulaska<br />
u EU«.<br />
Iz dosadašnjih kontakata u Zagrebu i Bruxellesu ustanovljen<br />
je velik interes hrvatskih, ali i europskih institucija za<br />
održavanje ove konferencije, te su obavljeni razgovori s predstavnicima<br />
različitih europskih institucija koje bi bile uključene<br />
u rad ove konferencije, kao i s predstavnicima hrvatske<br />
i europske diplomacije u Bruxellesu, kako bi se obradio što<br />
širi spektar tema, stručnjaka i gospodarskih institucija koje<br />
djeluju na području prilagodbe hrvatskoga gospodarstva europskim<br />
standardima i jačanju konkurentnosti naših poduzeća,<br />
obrta i institucija koje su nadležne za provedbu europskih<br />
integracija.<br />
Dva su osnovna cilja konferencije:<br />
1. Hrvatsko gospodarstvo, a posebice malo poduzetništvo i<br />
obrtništvo koje vidi svoju budućnost u EU, treba jače uključiti<br />
u proces europskih integracija, na konkretan i koristan način<br />
stvarajući prostor za otvoreni i kontinuirani dijalog između<br />
Vlade RH, europskih institucija i predstavnika hrvatskog poslovnog<br />
sektora.<br />
2. Europskim partnerima i pregovaračima jasno pokazati<br />
interes hrvatskog poslovnog sektora za vođenje kvalitetnih<br />
pregovora o uvjetima budućeg poslovanja hrvatskih poduzeća<br />
i obrta u EU i obratno, europskih poduzeća i obrta u<br />
RH.<br />
Da konferencija kao događaj ne bude kraj, već početak intenzivnije<br />
suradnje hrvatskog poslovnog sektora u jačanju<br />
konkurentnosti prema EU, zainteresiranim poduzetnicima<br />
ponudit će se uključivanje u inicijativu »EU-HRVATSKO PO-<br />
SLOVNO VIJEĆE«.<br />
Takav vid djelovanja uobičajena je europska praksa koja se<br />
očekuje od gospodarskih organizacija koje imaju interes aktivno<br />
se uključiti u procese europskih integracija i donošenje<br />
odluka koje se tiču vođenja poslovanja, trgovine, ulaganja.<br />
Konferencija će omogućiti hrvatskim i europskim predstavnicima<br />
malog gospodarstva kao i konkretnim poduzetnicima<br />
i drugim zainteresiranim stranama da u zajedničkoj analizi s<br />
vodećim europskim stručnjacima utvrde glavne izazove stvaranja<br />
konkurentnog hrvatskog obrtništva, malog i srednjeg<br />
poduzetništva nakon završenog postupka screeninga hrvatskog<br />
zakonodavstva.<br />
Konferencija će se sastojati od plenarnog dijela u kojem će<br />
se prisutnima obratiti visoki predstavnici hrvatske Vlade i Europske<br />
komisije, te tri tematska okrugla stola na kojima će se<br />
obraditi sljedeća područja:<br />
• stvaranje konkurentnog malog i srednjeg poduzetništva<br />
• kako pregovori RH s EU mogu potaknuti brži gospodarski<br />
rast i zapošljavanje<br />
• značenje europskog jedinstvenog tržišta i prednosti koje<br />
ono donosi malim poduzetnicima<br />
• fondovi Europske unije namijenjeni jačanju poduzetništva<br />
i gospodarske infrastrukture.<br />
(N. V.)
Subota, 23. rujna 2006.<br />
AKTUALNO<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> <br />
GOSPODARSKI FORUM NA JESENSKOM MEĐUNARODNOM ZAGREBAČKOM VELESAJMU<br />
Najavljeno školovanje kadrova<br />
za potrebe gospodarstva<br />
Novina ovogodišnjeg Jesenskog sajma je projekt pod nazivom <strong>Hrvatska</strong> – društvo znanja, a usmjeren je na male i srednje poduzetnike,<br />
ali i gospodarstvenike, menadžere i inovatore, radi međusobnog povezivanja, te povezivanja sa sveučilištima, znanstvenicima i institutima<br />
ZAGREB – Ključni izazovi<br />
hrvatske razvojne politike<br />
u 2007. godini trebaju biti<br />
rast zaposlenosti, te usklađivanje<br />
ekonomske efikasnosti<br />
i društvene pravednosti,<br />
poručio je u pozdravnom<br />
pismu hrvatski predsjednik<br />
Stjepan Mesić, prilikom otvaranja<br />
82. jesenskog međunarodnog<br />
zagrebačkog velesajma<br />
(JMZV).<br />
Ovogodišnji JMZV okuplja<br />
1710 izlagača iz 42 zemlje, a<br />
prema riječima direktora ZV-a<br />
Davorina Speveca, činjenica<br />
da je velik <strong>broj</strong> izlagača iz inozemstva<br />
potvrđuje poslovni<br />
interes za hrvatsko tržište, ali<br />
i internacionalizaciju JMZV-a<br />
i njegov ugled u svijetu.<br />
<strong>Hrvatska</strong> – društvo<br />
znanja<br />
Novina ovogodišnjeg Jesenskog<br />
sajma je projekt pod<br />
nazivom <strong>Hrvatska</strong> – društvo<br />
znanja, koji su predstavili ministar<br />
gospodarstva Branko<br />
Vukelić i ministar znanosti<br />
Dragan Primorac, a usmjeren<br />
je na male i srednje poduzetnike,<br />
ali i gospodarstvenike,<br />
menadžere i inovatore, radi<br />
međusobnog povezivanja, te<br />
povezivanja sa sveučilištima,<br />
znanstvenicima i institutima.<br />
Gospodarski forum<br />
Najviše pozornosti privukao<br />
je tradicionalni gospodarski<br />
forum na kojem<br />
Tradicionalni gospodarski forum<br />
je predstavljena »<strong>Hrvatska</strong><br />
strategija gospodarskog razvoja«<br />
uz sudjelovanje potpredsjednika<br />
Vlade Damira<br />
Polančeca, ministara Branka<br />
Vukelića, Božidara Kalmete,<br />
Marine Matulović-Dropulić,<br />
predstavnika obrtničke<br />
i gospodarske komore, te<br />
<strong>broj</strong>nih gospodarstvenika.<br />
»<strong>Hrvatska</strong> je u proteklih<br />
godinu dana ostvarila pozitivne<br />
rezultate, posebno na<br />
području rasta BDP-a koji<br />
bi ove godine trebao biti 4,5<br />
posto, a po glavi stanovnika<br />
7000 eura. Prisutno je i<br />
stalno smanjenje inflacije,<br />
unatoč porastu cijena nafte,<br />
a nezaposlenost je najmanja<br />
u posljednjih šest godina i<br />
iznosi 12,7 posto«, rekao je<br />
tom prilikom Polančec. Ministar<br />
gospodarstva Branko<br />
Vukelić, najavio je »izvoznu<br />
ofanzivu«, koja će se bazirati<br />
na udruživanju izvoznika u<br />
clustere, od kojih bi desetak<br />
bili ciljano izvozni clusteri.<br />
»Definirat ćemo izvozni<br />
konsenzus, probleme s kojima<br />
se susrećemo, te osigurati<br />
kredite, poslove i potpore<br />
našim izvoznicima, uz pojačanu<br />
aktivnost gospodarske<br />
diplomacije«, zaključio je<br />
Vukelić, naglašavajući potrebu<br />
okrupnjavanja i u ostalim<br />
gospodarskim granama,<br />
posebno obrtnika, malih i<br />
srednjih poduzetnika, s ciljem<br />
jačanja konkurentnosti<br />
na tržištu. Najavljeni su i<br />
novi poticaji u poljoprivredi,<br />
zaštiti okoliša, reforme<br />
zdravstva, mirovinskog sustava,<br />
sudstva i javne uprave,<br />
te daljnje uvođenje reda<br />
u području graditeljstva.<br />
(ON)<br />
Šafran: Posebno<br />
podržavam<br />
projekt <strong>Hrvatska</strong><br />
– društvo znanja<br />
Komentirajući događaje<br />
na Jesenskom<br />
velesajmu predsjednik<br />
HOK-a Stjepan Šafran<br />
pozdravio je inicijativu<br />
okrupnjavanja i clusterizacije,<br />
te poticanja malog<br />
i srednjeg poduzetništva.<br />
»Posebno podržavam<br />
projekt <strong>Hrvatska</strong><br />
– društvo znanja, jer je<br />
to još jedan korak prema<br />
kvalitetnijem strukovnom<br />
obrazovanju, povezivanju<br />
gospodarstva<br />
i obrazovanja, jačanju<br />
inovativnosti, te stvaranju<br />
radne snage za<br />
potrebe tržišta«, rekao<br />
je Šafran. Predsjednik<br />
HOK-a naglasio je kako<br />
i veliki gospodarski subjekti<br />
moraju više raditi<br />
na povezivanju s obrtnicima<br />
i malim poduzetnicima,<br />
u smislu kooperacije,<br />
koja bi zamijenila<br />
dosadašnji uvoz.<br />
IN MEMORIAM<br />
Mijo Sertić<br />
ugledni zagrebački postolar<br />
i obrtnički aktivist<br />
Na zagrebačkom groblju Mirogoju obrtnici i Zagrepčani<br />
27. srpnja oprostili su se od Mije Sertića, uglednog<br />
zagrebačkog obrtnika. Postolar, koji je punih 45 godina<br />
držao radionicu na Zrinjevcu u Zagrebu, Mijo Sertić je u<br />
obrtničkim krugovima bio posebice cijenjen zbog golemog<br />
i upornog zalaganja za bolja obrtnička prava i uvjete<br />
gospodarenja te ujedinjenje svih hrvatskih obrtnika.<br />
Od 1980. do 1982. godine bio je predsjednik Udruženja<br />
obrtnika Grada Zagreba i potpredsjednik Saveza samostalnih<br />
privrednika, preteče današnje Hrvatske obrtničke<br />
komore (HOK). Također je bio jedan od osnivača Obrtničke<br />
štedno-kreditne zadruge u Zagrebu te jedan od inicijatora<br />
izgradnje Doma obrtnika Hunjka na Sljemenu.<br />
Osim što je bio cijenjeni zagrebački majstor, Mijo Sertić<br />
je ostavio duboki trag u razvoju organiziranog hrvatskog<br />
obrtništva i udario temelje Hrvatskoj obrtničkoj komori,<br />
izjavio je u povodu smrti Mije Sertića predsjednik HOK-a<br />
Stjepan Šafran. Zagrepčani, kao i njegove kolege, pamte<br />
Miju Sertića, po savjesnom radu i manirama pravog gospodina,<br />
koji su, na žalost, nestali sa zagrebačkih ulica.<br />
Rođen je u Karlovcu 1920. godine. U Zagreb je došao<br />
1941. godine, a postolarski obrt na Zrinjevcu vodio je od<br />
1948. do 1993. godine, kada je otišao u zasluženu mirovinu.<br />
S. T.<br />
Izaslanstvo HOK-a u Iloku<br />
REALIZIRANA DONACIJA HOK-a: KUPLJEN EHOKARDIOGRAF KLINICI<br />
ZA PEDIJATRIJU KBC REBRO ZAGREB<br />
Velika pomoć za male pacijente<br />
Akciji »Veliko srce<br />
malom srcu« <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong><br />
donirala je 150.000 kuna<br />
prilikom proslave svoje 150.<br />
obljetnice u prosincu 2002.<br />
godine, a donaciju je tada<br />
uručio predsjednik HOK-a<br />
Stjepan Šafran prof. dr. Ivanu<br />
Malčiću. Pored naše Komore,<br />
u akciju su se uključili i<br />
Tondach <strong>Hrvatska</strong> sa 100.000<br />
kuna, te Mazda sa 50.000<br />
kuna.<br />
Trebalo je proći još vremena<br />
da se prikupe donacije za<br />
potrebni ehokardiograf koji<br />
stoji gotovo 500.000 kuna, a<br />
prijeko je potreban u fetalnoj<br />
kardiologiji.<br />
Naime, u Hrvatskoj se godišnje<br />
rodi petstotinjak djece<br />
sa srčanim greškama, a kada<br />
se takva greška dijagnosticira,<br />
ponekad je već prekasno.<br />
Novoosnovano Udruženje obrtnika Ilok,<br />
u najistočnijem gradu Lijepe Naše, 14.<br />
srpnja 2006. godine ugostilo je predsjednika<br />
Hrvatske obrtničke komore Stjepana<br />
Šafrana i glavnog tajnika dr. Petra Sindičića.<br />
Domaćini su im bili g. Jaroslav Masarini,<br />
predsjednik UO Ilok, Milko Zaborsky,<br />
zamjenik predsjednika, Kornelija Lukičić,<br />
tajnik Udruženja i Mladen Papak, gradonačelnik<br />
Grada Iloka. Predstavnici Udruženja<br />
domaćina goste su upoznali s problemima s<br />
kojima se susreću pri početku rada. Veliku<br />
pomoć pri osnivanju Udruženje je imalo od<br />
područne obrtničke komore Vukovarskosrijemske<br />
županije, o čemu su njegovi predstavnici<br />
obavijestili predsjednika Šafrana.<br />
Predsjednik Šafran obećao je svesrdnu pomoć<br />
Komore pri obavljanju osnovnih zadataka<br />
i komunikaciji s ostalim udruženjima iz<br />
Hrvatske. Udruženje obrtnika Ilok predložilo<br />
je organiziranje skupa u Iloku, na kojem<br />
bi obrtnici iz cijele Hrvatske upoznali jedni<br />
druge sa svojim radom te mogućnostima<br />
suradnje s obrtnicima iz drugih županija na<br />
pripremi za ulazak u Europsku uniju.<br />
Vrata Udruženja obrtnika Ilok širom su<br />
otvorena za sva dobronamjerna udruženja<br />
i obrtnike Lijepe Naše, jer zajedničkim<br />
radom i druženjem možemo pomoći jedni<br />
drugima pri ostvarivanju ekonomskih ciljeva.<br />
Također, možemo pridonijeti kvalitetnijem<br />
obavljanju naše djelatnosti i promociji<br />
razvoja obrtništva.<br />
Kornelija Lukičić<br />
Prof. dr. Ivan Malčić i donatori<br />
Upravo je ehokardiograf bitan<br />
za rano dijagnosticiranje<br />
srčanih oboljenja dok je dijete<br />
još u maternici, te je time,<br />
moglo bi se reći, uspostavljena<br />
fetalna kardiologija u<br />
Hrvatskoj.<br />
U HOK-u je 22. rujna održan sastanak<br />
vodstva Ceha trgovine HOK-a i predstavnika<br />
Udruge malih trgovaca sjeverozapadne<br />
Hrvatske, »Kaj« iz Varaždina, koja <strong>broj</strong>i 150<br />
članova i ima 200 prodajnih objekata.<br />
Povod za sastanak su sve izraženiji problemi<br />
u poslovanju s Tvornicom duhana Rovinj,<br />
a koji se očituju prije svega u kontinuiranom<br />
i osjetnom smanjenju trgovačkog rabata, te<br />
uvjetovanju malim trgovcima da robu iz robnog<br />
asortimana TDR-a, nabavljaju isključivo<br />
preko distributera kojeg određuje proizvođač.<br />
Ceh trgovine i Udruga »Kaj« razmotrili su<br />
nekoliko mogućnosti suprotstavljanja malih<br />
trgovaca ovakvom načinu poslovanja i donesen<br />
je zaključak da se u što kraćem vremenu<br />
dogovori sastanak predstavnika Ceha<br />
Kako je naglasio prof. dr.<br />
Ivan Malčić, aparat se koristi<br />
isključivo da se isprati trudnoća<br />
sa što manje problema i<br />
da se rođeno dijete pravilno<br />
liječi, a ne da se takva trudnoća<br />
prekine.<br />
MALI TRGOVCI<br />
Na pripremljenoj prezentaciji<br />
ehokardiografa u Klinici<br />
za pedijatriju KBC Rebro, 15.<br />
rujna ove godine, predstavnici<br />
klinike zahvalili su se donatorima,<br />
jer upravo su oni<br />
dali veliki poticaj akciji u namjeri<br />
nabave aparata svojim<br />
velikodušnim prilozima. Kao<br />
znak zahvale, uručene su im<br />
slike hrvatskih naivaca.<br />
– Ponosni smo da možemo<br />
voditi brigu o najmanjima,<br />
iako mi i inače vodimo brigu<br />
o djeci kroz naše strukovno<br />
obrazovanje. Najsretniji smo<br />
kada možemo pomoći još nerođenoj<br />
djeci – kazao je predsjednik<br />
Hrvatske obrtničke<br />
komore Stjepan Šafran.<br />
Iskreno se nadamo da smo<br />
ovom pomoći omogućili<br />
svim malim srcima da zakucaju<br />
još jače.<br />
Tamara Pavelić<br />
Problemi u poslovanju s TDR-om<br />
trgovine HOK-a s upravom TDR-a, kako bi<br />
se pokušalo uskladiti stavove i pronaći odgovarajuće<br />
rješenje.<br />
Predsjednik Ceha trgovine HOK-a<br />
Boris Vukelić
Obrtničke <strong>novine</strong> MEĐUNARODNA SURADNJA<br />
Subota, 23. rujna 2006.<br />
SURADNJA S OBRTNICIMA NJEMAČKE POKRAJINE<br />
SJEVERNE RAJNE I VESTFALIJE<br />
Suradnjom i zajedničkim<br />
projektima do konkurentnosti<br />
R<br />
ealizacija zajedničkih projekata<br />
za dobivanje sredstava<br />
iz fondova EU, koji<br />
bi hrvatskim obrtnicima omogućili<br />
lakšu prilagodbu poslovanja<br />
na EU tržištu, bila je jedna od<br />
glavnih tema sastanka između<br />
predstavnika Sabora obrtničkih<br />
<strong>komora</strong> Zapadne Njemačke (Der<br />
Westdeutscher Handwerkskammertag<br />
– WHKT) i Hrvatske<br />
obrtničke komore (HOK), održanog<br />
25. kolovoza u Zagrebu.<br />
Predsjednik WHTK-a Franz Josef<br />
Knieps i tajnik WHTK-a Reiner<br />
Nolten, u pratnji predsjednika<br />
Hrvatskog udruženja hotelijera i<br />
ugostitelja njemačke savezne pokrajine<br />
Sjeverne Rajne i Vestfalije<br />
Dinka Čuture, razgovarali su sa<br />
predsjednikom HOK-a Stjepanom<br />
Šafranom, glavnim tajnikom<br />
dr. Petrom Sindičićem i savjetnikom<br />
za međunarodnu suradnju<br />
mr. Natkom Vlahovićem, i kao<br />
konkretni doprinos budućoj suradnji<br />
ponudili su pomoć HOK-u<br />
u izradi Studije o konkurentnosti<br />
hrvatskog obrtništva, a na temelju<br />
sličnih iskustava s mađarskim<br />
obrtnicima. Obje strane pokazale<br />
su zanimanje za sklapanje zajedničkih<br />
poslova njemačkih i hrvatskih<br />
obrtnika (npr. u području<br />
metala, elektronike, plastike i poljoprivrede).<br />
– Njemačka pokrajina Sjeverna<br />
Rajna i Vestfalija jedna je od<br />
najrazvijenijih regija u Europi i<br />
vodeći izvoznik njemačkih proizvoda<br />
koji su visoko konkurent-<br />
ni u cijelom svijetu te smo zainteresirani<br />
za ulaganja u Hrvatsku<br />
– kazao je predsjednik WHTK-a<br />
Franz Josef Knieps. Članice<br />
WHTK-a su obrtničke komore<br />
Aachen, Istočna Vestfalija, Arnsberg,<br />
Dortmund, Düsseldorf,<br />
Köln i Munster.<br />
Predsjednik HOK-a Stjepan<br />
Šafran naglasio je želju za osnivanjem<br />
tzv. joint venture poduzeća,<br />
namijenjenih proizvodnji<br />
za treća tržišta.<br />
– Hrvatski obrtnici imaju kvalitetne<br />
proizvode, ali nemaju ime<br />
i ugled poput njemačkih obrtnika,<br />
stoga bi stvaranje zajedničkog<br />
proizvoda omogućilo hrvatskim<br />
obrtnicima da konkuriraju<br />
na trećim tržištima – zaključio je<br />
Šafran.<br />
Na sastanku su također razmotrena<br />
iskustva njemačke i<br />
hrvatske komore na području<br />
strukovnog obrazovanja.<br />
Predstavnici HOK-a ujedno<br />
su pozvali njemačke kolege na<br />
»Konferenciju o konkurentnosti<br />
hrvatskog obrtništva, malog i<br />
srednjeg poduzetništva – izazovi<br />
i perspektive ulaska u EU«,<br />
koja će se, u organizaciji HOK-a<br />
i UEAPME, održati u studenome<br />
u Bruxellesu.<br />
Izaslanstvo WHTK boravilo je<br />
u Hrvatskoj od 24. do 27. kolovoza,<br />
a tijekom posjeta imalo je razgovore<br />
i u Ministarstvu gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva, te<br />
je obišlo Slobodnu zonu Varaždin<br />
i Gospodarsku zonu Krapina.<br />
Renata Palorec<br />
Poslovni razgovori hrvatskih i<br />
talijanskih obrtnika drvne struke<br />
N<br />
Njemačka delegacija na sastanku u HOK-u<br />
Hrvatski i talijanski obrtnici u razgovoru<br />
a temelju višegodišnje<br />
suradnje Hrvatske obrtničke<br />
komore i Udruženja<br />
obrtnika Vicenza, u prostorijama<br />
Hrvatske obrtničke komore<br />
21. rujna održani su poslovni<br />
razgovori talijanskih i hrvatskih<br />
obrtnika drvne struke. Na razgovorima<br />
je sudjelovalo 5 tvrtki,<br />
članica Udruženja obrtnika<br />
Vicenza iz djelatnosti proizvodnje<br />
PVC stolarije, restauracije<br />
stolarije i starog namještaja te<br />
proizvodnje komplementarnih<br />
dijelova za namještaj, proizvodnje<br />
vanjske i unutrašnje stolarije i<br />
namještaja po narudžbi, trgovine<br />
sirovine od drveta te proizvodnje<br />
stilskog namještaja i komplementarnih<br />
masivnih dijelova.<br />
Njihovi predstavnici došli su u<br />
Hrvatsku s ciljem pronalaženja<br />
poslovnih partnera za kupnju ili<br />
distribuciju njihovih proizvoda u<br />
Hrvatskoj, ali i za zajednički nastup<br />
na tržištu. S hrvatske strane<br />
na razgovorima je sudjelovalo 16<br />
obrtnika iz drvne branše, koji se<br />
bave izradom građevinske stolarije,<br />
uređenjem i opremanjem<br />
interijera, poslovnih prostora<br />
i ugostiteljskih objekata, preradom<br />
drveta, proizvodnjom i<br />
prodajom masivnog namještaja i<br />
dr. Predstavnici talijanskih tvrtki<br />
doputovali su u Hrvatsku u pratnji<br />
Barbare Kalinić, predstavnice<br />
hrvatsko-talijanske udruge<br />
Sportello Vicenza Croatia, koja<br />
djeluje s ciljem poslovnog povezivanja<br />
hrvatskih i talijanskih<br />
poduzetnika. Na poslovnim razgovorima<br />
sudjelovao je i Mauro<br />
Costa, dopredsjednik Udruženja<br />
obrtnika Vicenze i predsjednik<br />
Konzorcija obrtnika izvoznika,<br />
koji već više od 20 godina djeluje<br />
unutar Udruženja obrtnika<br />
Vicenze. Prema njegovim riječima,<br />
talijanski obrtnici izvoznici<br />
zainteresirani su za poslovnu<br />
suradnju s hrvatskim obrtnicima,<br />
odnosno sklapanje zajedničkih<br />
poslova za treća tržišta, u što se<br />
i sam uvjerio prošle godine prilikom<br />
sudjelovanja na burzi metalaca<br />
u Vicenzi. R. Palorec<br />
MEĐUNARODNA POSLOVNA SURADNJA<br />
Pregled ponude i potražnje, RUJAN 2006.<br />
Hrvatski obrtnici metalske<br />
struke u Švicarskoj<br />
Hrvatski obrtnici posjetili su renomiranog proizvođača strojeva i<br />
opreme za obradu metala u Švicarskoj – »MIKRON«<br />
U<br />
suradnji s predstavnicima<br />
tvrtke »Matroby<br />
d.o.o.«, <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong> organizirala je<br />
od 27. do 29. kolovoza za zainteresirane<br />
obrtnike i poduzetnike<br />
obilazak pogona renomiranog<br />
proizvođača strojeva za<br />
obradu metala i CNC strojeva,<br />
tvrtku »MIKRON« u njihovim<br />
pogonima u Švicarskoj. »MI-<br />
KRON«, tvrtka sa sjedištem<br />
u gradu Nidau u Švicarskoj,<br />
svjetski je poznati i priznati<br />
proizvođač strojeva i opreme<br />
za obradu metala, CNC strojeva,<br />
lasera i preša za metal,<br />
čije proizvode za hrvatsko tržište<br />
zastupa tvrtka »Matroby<br />
d.o.o.« iz Popovca kraj Zagreba.<br />
Za putovanje se prijavilo<br />
jedanaest obrtnika, troje predstavnika<br />
tvrtki iz branše obrade<br />
metala jer su viđeni strojevi posljednja<br />
tehnologija u ovoj domeni.<br />
Organizator je osigurao<br />
komforan autobus, besplatni<br />
smještaj i besplatnu prehranu<br />
svim sudionicima putovanja,<br />
te stručne prevoditelje, kao i<br />
ovlaštene i stručne osobe – prezentatore.<br />
Oni su obrtnicima<br />
omogućili prezentaciju rada na<br />
strojevima iz prve ruke, zajedno<br />
s dodatnim specifikacijama<br />
i pojašnjenjima vezanim uz<br />
tehničke osobine strojeva. Nakon<br />
prezentacije strojeva, organiziran<br />
je obilazak svih pogona<br />
tvrtke »MIKRON«, njihovih<br />
NAZIV TVRTKE OPIS PONUDE ADRESA KONTAKT<br />
ureda, te su obrtnici upoznati<br />
s radom poduzeća, cijenama i<br />
uvjetima prodaje strojeva, garancijama<br />
i servisima.<br />
Istaknuta je važnost ovakvih<br />
prezentacija, kojima se obrtnicima<br />
uz edukaciju vezanu uz<br />
nove tehnologije, omogućuje<br />
prezentacija modernih strojeva<br />
na licu mjesta, dakle u pogonima,<br />
te im se nude modeli<br />
i načini nabavke strojeva, kojima<br />
će uz svoje znanje i stručno<br />
osposobljavanje djelatnika<br />
koje osigurava proizvođač<br />
strojeva, postati konkurentniji<br />
na domaćem, i što je najvažnije,<br />
na zahtjevnom europskom i<br />
svjetskom tržištu.<br />
Dražen Horvat<br />
IZASLANSTVO ZAPADNOAUSTRALSKO-HRVATSKE<br />
TRGOVAČKE KOMORE U HOK-u<br />
Zajednički poslovi povezuju<br />
domovinu i dijasporu<br />
Unapređenje poslovne<br />
suradnje dviju<br />
<strong>komora</strong> i razmjena<br />
informacija u svrhu poslovnog<br />
povezivanja obrtnika<br />
i poduzetnika iz Hrvatske<br />
i Zapadne Australije, bile<br />
su teme današnjeg sastanka<br />
izaslanstva Zapadnoaustralsko-hrvatske<br />
trgovačke<br />
komore (WACCC), na čelu<br />
s predsjednikom Brianom<br />
Rakichem, s predsjednikom<br />
Hrvatske obrtničke komore<br />
(HOK) Stjepanom Šafranom<br />
i suradnicima, održanog u<br />
HOK-u.<br />
– Nakon našeg posjeta<br />
Zapadnoj Australiji, napravili<br />
smo značajne korake u<br />
uspostavi poslovnih veza,<br />
a nekoliko naših obrtnika<br />
sklopilo je poslove s poduzetnicima<br />
iz Zapadne Australije.<br />
Osim ulaganja u Hrvatsku,<br />
zanimanju nas mogućnosti<br />
osnivanja mješovitih<br />
poduzeća u Hrvatskoj, s<br />
ciljem stvaranja zajedničke<br />
proizvodnje za treća tržišta<br />
– istaknuo je predsjednik<br />
Hrvatske obrtničke komore<br />
Stjepan Šafran.<br />
Brian Rakich, predsjednik<br />
WACCC-a, napomenuo je<br />
da već nekoliko generacija<br />
zapadnoaustralskih Hrvata<br />
uspješno posluje u Australiji,<br />
no zanimaju ih i mogućnosti<br />
Poslovni ljudi Zapadne Australije u HOK-u<br />
ulaganja u domovini, a upravo<br />
je cilj dviju <strong>komora</strong> pomoći<br />
im da uspostave poslovne<br />
veze s hrvatskim obrtnicima<br />
i poduzetnicima.<br />
Na sastanku je istaknut<br />
problem nedostatka kvalificirane<br />
radne snage, koji<br />
Zapadnu Australiju muči<br />
već više od 20 godina, a u<br />
posljednje vrijeme, zahvaljujući<br />
naslijeđenom sustavu<br />
obrazovanja, s njime se<br />
suočavaju i hrvatski gospodarstvenici.<br />
Stoga, <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong> posebno<br />
skrbi o strukovnom obrazovanju,<br />
koje je potrebno<br />
uskladiti s potrebama tržišta<br />
rada, a njezine napore podržala<br />
je i hrvatska Vlada,<br />
napomenuo je predsjednik<br />
HOK-a Stjepan Šafran.<br />
Izaslanstvo Zapadnoaustralsko-hrvatske<br />
trgovačke<br />
komore boravi u Hrvatskoj<br />
od 18. do 21. rujna. Osim<br />
razgovora u Hrvatskoj obrtničkoj<br />
komori, održani su<br />
sastanci u Ministarstvu vanjskih<br />
poslova i europskih integracija,<br />
Ministarstvu mora,<br />
turizma, prometa i razvitka,<br />
Ministarstvu gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva, te u<br />
Hrvatskoj gospodarskoj komori,<br />
a <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong> kao domaćin, organizirala<br />
je obilazak Jesenskog<br />
međunarodnog zagrebačkog<br />
velesajma.<br />
R. Palorec<br />
Ponuda primljena putem Udruženja<br />
obrtnika Vicenza, ITALIJA<br />
Stolarski obrt »ŠIPEK«<br />
HRVATSKA<br />
AFP agentur für personalvermittlung<br />
NJEMAČKA<br />
Talijanski poduzetnik traži hrvatskog partnera – stolara koji bi bio u<br />
stanju proizvoditi manje serije drvenih elemenata za dječje sobe.<br />
Radi se o postoljima za noćne lampe, elementima dječje sobe.<br />
Za početak bi se dogovorila isporuka i dogovarala ponuda za 25, 50 i<br />
100 komada proizvoda iz svake serije – svakog elementa.<br />
Za više informacija i fotografije traženih elemenata javiti se u Hrvatsku<br />
obrtničku komoru ili direktno u Udruženje obrtnika Vicenza.<br />
Nudi se poslovna suradnja domaćim i stranim proizvođačima i trgovcima<br />
namještaja u obliku pružanja usluga montaže namještaja,<br />
ugradnje ili manje serijske proizvodnje pojedinih elemenata namještaja.<br />
Jezici korespondencije su hrvatski i engleski.<br />
Traže se kontakti i poslovna suradnja s obrtima i malim poduzećima<br />
iz domene obrade metala, osobito obrade na CNC mašinama.<br />
Jezici korespondencije: hrvatski ili engleski.<br />
g. Zlatko Šipek<br />
Gajeva 17, Igrišće<br />
10297 Jakovlje<br />
<strong>Hrvatska</strong><br />
Dodatni upiti u HOK-u; Dražen Horvat, telefon: 01/48 06 650, faks: 01/48 06 675 ili e-mail: drazen.horvat@hok.hr.<br />
Adresa:<br />
Weiherstrasse 1/1<br />
78050 Villingen-Schwenningen<br />
Deutschland<br />
Kontakt osoba u Hrvatskoj obrtničkoj komori:<br />
Dražen Horvat,<br />
telefon: 01/48 06 650,<br />
e-mail: drazen.horvat@hok.hr<br />
ili kontakt osoba u Vicenzi:<br />
gđa Barbara Kalinić,<br />
telefon: 0039/0444/321 443<br />
e-mail: sportello.vicenzacroazia@vi.camcom.it<br />
g. Zlatko Šipek<br />
Telefon: 00385/1/3351 949<br />
Mobitel: 00385/91/527 6006<br />
Kontakt osoba: g. Anđelko Folnegović<br />
Mobitel: 00385/98/309 353<br />
Mobitel Nj.: 0049/1727 308 969<br />
Faks: 0049/07721/993 089<br />
e-mail: afpagentur@aol.com
Subota, 23. rujna 2006.<br />
SAJMOVI<br />
HRVATSKI OBRTNICI NA 39. CELJSKOM MOS-u<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> <br />
Vrijedni poslovni kontakti kod susjeda<br />
Na ovogodišnjem 39. međunarodnom obrtničkom sajmu u Celju (MOS), koji se održavao od 6. do 13. rujna, po jedanaesti put nastupili su i<br />
hrvatski obrtnici, u organizaciji i pod pokroviteljstvom Hrvatske obrtničke komore<br />
Snježana Tomić<br />
Strojevima i opremom<br />
za metal, plastiku,<br />
drvo, električnim napravama,<br />
namještajem i<br />
unutarnjom dekoracijom,<br />
kao i opremom za građevinarstvo,<br />
suvenirima i<br />
umjetničkim zanatstvom<br />
predstavilo se 10 obrtnika<br />
i poduzetnika. Nastup<br />
obrtnika, članova HOK-a,<br />
sufinancira <strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong> s 50 % iznosa<br />
troškova izlaganja. Obrtnici<br />
su, kao i ranijih godina,<br />
izlagali na skupnoj izložbi<br />
HOK-a u paviljonu L1 (prvi<br />
kat) na površini od 50 m 2 .<br />
U razgovoru s novinarima<br />
iz Hrvatske na HOK-ovom<br />
štandu, potpredsjednik<br />
HOK-a Josip Novogradec<br />
istaknuo je kako je ovaj sajam<br />
vrlo važan za hrvatske<br />
Izložbeni prostor HOK-a<br />
obrtnike i ukupno hrvatsko<br />
gospodarstvo, te da se obrtnici<br />
u Celju iz »prve ruke«<br />
mogu upoznati s načinom<br />
rada i primjerima iz prakse<br />
tržišta EU te steći vrijedne<br />
poslovne kontakte.<br />
Među ovogodišnjim izlagačima,<br />
po treći put na Celjskom<br />
sajmu nastupio je obrt<br />
Slovenski ministar Andrej Vizjak u obilasku štanda HOK-a<br />
»PEMPER antene«, vlasnice<br />
Vlatke Pemper iz Svete<br />
Nedjelje, koji je izložio nove<br />
modele logaritamskih antena.<br />
Dugogodišnji izlagač<br />
na sajmovima u organizaciji<br />
HOK-a, stalno prisutan na<br />
slovenskom tržištu je obrt<br />
»DUNI« ljevaonica obojenih<br />
metala, vlasnika Nikole<br />
Ulama iz Kumrovca. Na<br />
sajmu u Celju predstavio<br />
je novu paletu proizvoda<br />
– umjetničke i industrijske<br />
odljevke. Tvrtka »LIMA<br />
d.o.o. proizvodnja strojeva<br />
i trgovina«, vlasnika Vladi-<br />
mira Furjanića iz Kamanja,<br />
u ponudi je imala strojeve<br />
s novim tehnološkim rješenjima<br />
i modernog dizajna.<br />
Obrt »PNEO«, vlasnika<br />
Marjana Kolmana iz Sv. Ivana<br />
Zeline, koji se bavi proizvodnjom<br />
i servisiranjem<br />
automatskih i poluautomatskih<br />
strojeva za pakiranje<br />
i zamatanje, te pružanjem<br />
usluga pakiranja, izložio je<br />
svoj proizvodni asortiman.<br />
Jedan od stalnih izlagača<br />
HOK-a na sajmu u Celju je<br />
i Hotel Crikvenica – »MIL-<br />
MAN KAVA d.o.o.«, vlasnika<br />
Miljenka Manestre iz<br />
Crikvenice. Njihov pogon<br />
za prženje i pakiranje kave<br />
koji je otvoren 1997. godine,<br />
predstavlja jedan od najsuvremenije<br />
opremljenih<br />
pogona te vrste u Hrvatskoj.<br />
Renomirani proizvođač<br />
podnih rešetki visoke<br />
kvalitete »MASERVICE<br />
VRBOVEC«, vlasnice Đurđe<br />
Bešan iz Vrbovca, svoje<br />
proizvode plasira na tržište<br />
EU i na područje država<br />
regije. Na sajmu je izlagao<br />
uzorke stepeništa, nove<br />
modele odvodnih kanalica<br />
i gazišta. Drugi nastup na<br />
sajmu u Celju imao je obrt<br />
»IMB«, vlasnika Ivana Marasa<br />
iz Bjelovara, na kojem<br />
se predstavio specijalno<br />
formiranim oprugama od<br />
žice i trake.<br />
Celjski sajam<br />
KARTONAŽA HU-<br />
DETZ, vlasnika Marijana<br />
Hudetza iz Zagreba, obrt<br />
je koji je prvi put nastupio<br />
na sajmu u Celju. Predstavio<br />
je proizvodni program<br />
i pogone putem uzoraka<br />
kartonskih kutija i proizvoda<br />
od kartona. Na sajmu u<br />
Na 39. MOS-u ove godine nastupilo je 1511 izlagača<br />
iz 35 zemalja svijeta. Kako je istaknuo pomoćnik direktora<br />
Celjskog sajma Robert Otorepec, interes izlagača<br />
bio je toliki da su morali povećati izložbeni prostor te<br />
su postavili još jednu montažnu dvoranu površine 1000<br />
m². Osim hrvatskih obrtnika i tvrtki, kolektivno su nastupili<br />
i izlagači iz Italije i Srbije. Uz izlagački prostor<br />
HOK-a, bio je štand Hrvatske gospodarske komore<br />
– županijske komore Krapina, gdje se predstavilo šest<br />
tvrtki.<br />
Otvarajući ovogodišnji MOS, ministar gospodarstva<br />
Slovenije, Andrej Vizjak, naglasio je kako MOS iz godine<br />
u godinu postaje sve važnija gospodarska manifestacija<br />
za Sloveniju, ali i za zemlje u regiji, te da predstavlja<br />
svojevrsnu sponu tranzicijskih zemalja JI Europe i EU.<br />
Celju u organizaciji HOK-a<br />
prvi put je izlagala i tvrtka<br />
»ICOM«, vlasnika Zdenka<br />
Pongraca, predstavljajući<br />
multimedijalni kiosk, kao<br />
i novootvoreni obrt »RS<br />
mont«, vlasnika Roberta<br />
Poslovni razgovori<br />
obrtnika i poduzetnika<br />
iz zemalja regije<br />
<strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička<br />
<strong>komora</strong> u suradnji<br />
s Obrtnom<br />
zbornicom Slovenije organizirala<br />
je sudjelovanje<br />
hrvatskih obrtnika i poduzetnika<br />
na poslovnim<br />
razgovorima održanim<br />
11. 09. 2006. godine na sajmu<br />
u Celju. Organizator<br />
poslovnog susreta bila je<br />
Obrtna zbornica Slovenije,<br />
a uz hrvatske obrtnike<br />
sudjelovali su i poduzetnici<br />
iz Slovenije, Makedonije,<br />
Bosne i Hercegovine<br />
i Kosova. Za razgovore se<br />
s hrvatske strane prijavilo<br />
10 sudionika, a ukupno<br />
je sudjelovalo više od 70<br />
poduzetnika i tvrtki iz<br />
gore navedenih država.<br />
Bio je ovo još jedan u nizu<br />
Strmečkog iz Ivanca, koji je<br />
predstavio nove programe<br />
u proizvodnji i ugradnji<br />
pročišćivača za otpadne<br />
vode, namijenjenih proizvodnim<br />
industrijama u<br />
EU.<br />
organiziranih poslovnih<br />
susreta i razgovora hrvatskih<br />
obrtnika i poduzetnika<br />
kojima <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong> želi što<br />
više olakšati uspostavu<br />
poslovnog povezivanja s<br />
partnerima iz inozemstva,<br />
te olakšati prezentaciju i<br />
izlazak hrvatskih obrtnika<br />
na inozemna tržišta. Obrtnici<br />
koji su bili prisutni<br />
razgovorima pohvalili su<br />
organizaciju i tehničku<br />
podršku na samim razgovorima,<br />
te je tako vlasnik<br />
obrta »PECHO« Tomislav<br />
Pecho iz Samobora izrazio<br />
zadovoljstvo razgovorima<br />
na kojima je ostvario<br />
niz konkretnih poslovnih<br />
kontakata.<br />
D. Horvat<br />
U GRAZU ODRŽAN PRVI SAJAM GASTRONOMIA<br />
Šarolika gastro ponuda za profesionalne ugostitelje<br />
U<br />
Grazu je od 10. do<br />
13. rujna održan<br />
prvi specijalizirani<br />
sajam Gastronomia za<br />
profesionalne ugostitelje,<br />
gdje su se mogli informirati<br />
o najnovijim trendovima<br />
u ugostiteljstvu i<br />
hotelijerstvu. 160 izlagača<br />
iz Austrije i inozemstva<br />
prezentirali su ono što bi<br />
se ubuduće svakako trebalo<br />
naći u ponudi i u loncu<br />
profesionalnih ugostitelja.<br />
Prema riječima direktora<br />
Sajma Graz Nilly Naila, na<br />
Direktor sajma Nilly Nail i savjetnik HOK-a za suradnju s<br />
Austrijom Slavko Befić u razgovoru s medijima<br />
prvoj Gastronomiji bilo je<br />
prisutno malo inozemnih<br />
izlagača, ali dok ne izgrade<br />
nove sajamske hale u koje<br />
će uložiti oko 58 milijuna<br />
eura, cilj im je privući što<br />
više posjetitelja, a kasnije će<br />
se, s proširenim sajamskim<br />
prostorom, orijentirati na<br />
veći <strong>broj</strong> tvrtki koje izlažu.<br />
Voditeljica sajma Gastronomia<br />
Evelyn Straitz,<br />
istaknula je da sajam pokriva<br />
ključne segmente:<br />
prehrambene proizvode i<br />
dodatke prehrani, pića, hotelske<br />
i ugostiteljske uređaje,<br />
tekstilne obloge za hotele,<br />
radnu odjeću, sanitarne<br />
uređaje i wellness.<br />
Gastronomia je ponudila<br />
i mnoga popratna događanja.<br />
Tako je Didi Dorner,<br />
kuhar s »tri kuharske kapice«,<br />
uživo predstavio svoju<br />
slavnu »cuisine intuitive«,<br />
Didi Dorner<br />
»Bistro Vitale« pokazao<br />
je zdravo, prirodno kulinarstvo,<br />
uz informacije o<br />
idealnoj dijetalnoj kuhinji,<br />
Destillata-Tasting-Lounge<br />
imala je degustacije vrhunskih<br />
konjaka, a »Eis Live«<br />
(Sladoled uživo) te roštilj<br />
također su bili vrhunske<br />
kulinarske atrakcije.<br />
BÖG (Beste Österreichische<br />
Gastlichkeit – najbolja<br />
austrijska gostoljubivost)<br />
predstavila je svoj »Service-Contest«<br />
(nadmetanje<br />
u uslužnosti), a održan je i<br />
Dan štajerske gastronomije.<br />
Osim toga, organizirane<br />
su i radionice s međunarodno<br />
poznatim savjetnikom<br />
za gastronomiju Josefom<br />
Meringerom, na teme<br />
motiviranja djelatnika,<br />
njihova daljnjeg obrazovanja,<br />
korištenja suvremenih<br />
instrumenata naručivanja.<br />
Široka ponuda ovogodišnje<br />
Gastronomije zaokružena<br />
je radionicom Štajerskog<br />
društva za narodnu<br />
glazbu (Staeirisches Volksliedwerk)<br />
na temu »Glazba<br />
u gostionici«.<br />
Hrvatski novinari i ugostitelji<br />
posjetili Gastronomiju<br />
Gastronomiju su obišli hrvatski novinari, specijalizirani<br />
za turizam i gastronomiju, a organizirano su došli i ugostitelji<br />
iz Zagreba i Zagrebačke, te Krapinsko-zagorske županije.<br />
Član Ceha ugostitelja HOK-a Branko Greblički, kojeg<br />
smo sreli u Grazu, naglasio je kako postoji potreba za ovakvim<br />
sajmovima, jer se ugostiteljima pruža prilika vidjeti<br />
kako se mogu pozicionirati na tržištu sa svojom ponudom.<br />
Krapinsko-zagorska županija, iz koje dolazi Greblički,<br />
upravo doživljava ekspanziju kontinentalnog turizma.<br />
Snježana Tomić
Obrtničke <strong>novine</strong> OGLAS<br />
Subota, 23. rujna 2006.
Subota, 23. rujna 2006.<br />
CEHOVI<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> <br />
ZBOG NUŽNOSTI PRIMJENE ODLUKE O PROGLAŠENJU ZERP-a<br />
Ceh ribara traži odgodu početka pregovora o ribarstvu s EU!<br />
Članovi Ceha ribara HOK-a u Pregovaračkoj skupini o poglavlju 13. Ribarstvo (Tonči Božanić, Ante Fabijanić, Željko Majdanić i Antun<br />
Pavlović), odlučili su privremeno povući se iz rada Pregovaračke skupine<br />
Ceh za ribarstvo, akvakulturu<br />
i poljodjelstvo<br />
Hrvatske obrtničke<br />
komore zatražio je odgodu<br />
početka pregovora o poglavlju<br />
13. Ribarstvo sa EU, sve<br />
dok se Hrvatski sabor ne očituje<br />
o ZERP-u (Zaštićenom<br />
ekološko-ribolovnom pojasu),<br />
zaključeno je na sjednici<br />
Ceha, održanoj 29. kolovoza<br />
u Zagrebu. Ujedno, Ceh ribara<br />
podržao je odluku svojih<br />
članova u Pregovaračkoj skupini<br />
o poglavlju 13. Ribarstvo<br />
(Tonči Božanić, Ante Fabijanić,<br />
Željko Majdanić i Antun<br />
Pavlović), da se privremeno<br />
povlače iz rada Pregovaračke<br />
skupine, ako pregovori za<br />
ribarstvo počnu prije nego<br />
što uslijedi donošenje odluke<br />
Hrvatskog sabora o ZERP-u.<br />
Podršku ovoj odluci dao je u<br />
ime Sindikata ribara RH i njegov<br />
predsjednik Petar Baranović,<br />
kao i predsjednik grupacije<br />
za morsko ribarstvo pri Hrvatskoj<br />
gospodarskoj komori,<br />
Miro Kučić, također članovi<br />
Pregovaračke skupine.<br />
Bez obzira na navedeni<br />
stav, članovi Ceha ribara surađivat<br />
će do početka pregovora<br />
s voditeljem i ostalim<br />
članovima pregovaračke skupine<br />
u pripremi materijala za<br />
pregovore, ali na način kao da<br />
je ZERP proglašen u cijelosti.<br />
Na sjednici je istaknuto da<br />
je prvenstveni cilj Ceha zaštita<br />
interesa hrvatskih ribara<br />
nakon ulaska Hrvatske u EU.<br />
Sve što se želi da bude prihvaćeno<br />
za vrijeme pregovora s<br />
EU, usuglašeno je na razini<br />
našeg Ceha, sve je argumentirano<br />
i sve je moguće izboriti<br />
i od toga se neće odstupiti.<br />
Glavni stavovi Ceha su jasni<br />
i objektivno prihvatljivi, a<br />
o detaljima, kako je rečeno,<br />
uvijek postoji spremnost za<br />
raspravu.<br />
Pored činjenice da je na<br />
dnevnom redu Hrvatskog<br />
sabora prijedlog odluke o<br />
ZERP-u, još od prošle sjednice,<br />
Vlada RH se o tome do<br />
sada nije očitovala, što ne<br />
dopušta Saboru da tu točku<br />
raspravi. Ceh ribara obratit<br />
će se glavnom pregovaraču<br />
s EU Vladimiru Drobnjaku,<br />
te uputiti zahtjev Vladi RH<br />
i Hrvatskom saboru da se<br />
odgodi početak pregovora<br />
s EU za poglavlje 13. Ribarstvo,<br />
dok Sabor ne definira<br />
sadašnju, važeću Odluku o<br />
proglašenju ZERP-a, koja<br />
nalaže sklapanje Ugovora o<br />
ribarstvu s EU za područje<br />
ZERP-a, a za što očito nije<br />
bilo interesa od strane naših<br />
prekomorskih susjeda.<br />
Pregovori o ribarstvu bez<br />
jasnog određenja statusa<br />
ZERP-a RH nemaju smisla,<br />
smatra Ceh ribara, stoga se<br />
traži hitna saborska rasprava<br />
o ZERP-u na Jadranskom<br />
moru i njegovo proglašenje<br />
u cijelosti.<br />
Na skorašnjim 11. susretima<br />
ribara HOK-a, koji će<br />
se održati 20. i 21. listopada<br />
u Brelima, gdje su pozvani i<br />
kolege s Malte, najznačajnija<br />
rasprava vodit će se upravo<br />
o zaštiti hrvatskih ribarskih<br />
interesa prilikom ulaska Hrvatske<br />
u EU, te konzultirati<br />
malteška pregovaračka iskustva,<br />
koja su rezultirala time<br />
da je Malta, i nakon ulaska<br />
u EU, uspjela sačuvati svoj<br />
Zaštićeni ribolovni pojas za<br />
domaće ribare.<br />
Snježana Tomić<br />
11. SUSRET RIBARA HOK-a<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> organizira tradicionalni 11. susret ribara<br />
koji će se održati<br />
u Brelima<br />
20. i 21. listopada 2006. godine<br />
u hotelima »Maestral« i »Marina«<br />
Domaćin jedanaestog Susreta ribara je Obrtnička <strong>komora</strong> Splitsko-<br />
-dalmatinske županije.<br />
Predsjednik Organizacijskog odbora je Vitomir Pap, potpredsjednik<br />
Hrvatske obrtničke komore, a članovi Organizacijskog odbora<br />
su:<br />
▪ Dražan Krolo, predsjednik OK Splitsko-dalmatinske županije<br />
▪ Tonči Božanić, predsjednik Ceha za ribarstvo, akvakulturu i poljodjelstvo<br />
HOK-a<br />
▪ Romeo Mikičić, potpredsjednik Ceha za ribarstvo, akvakulturu i<br />
poljodjelstvo HOK-a<br />
▪ Ante Fabijanić, član Ceha za ribarstvo, akvakulturu i poljodjelstvo<br />
HOK-a<br />
▪ Antun Pavlović, član Ceha za ribarstvo, akvakulturu i poljodjelstvo<br />
HOK-a<br />
Na jedanaestom Susretu ribara, kroz stručna izlaganja i raspravu,<br />
razmotrit će se sljedeće tematske cjeline:<br />
– Aktualni trenutak hrvatskog ribarstva<br />
– Realizacija projekata izgradnje veletržnica ribom u Poreču i<br />
Rijeci<br />
– Regulacija prometa ribom u Grčkoj<br />
– Problem oko plasmana ulova male plave ribe<br />
– Razvoj ribarskog zadrugarstva – iskustva i preporuke<br />
– Definiranje upravljačkih ribolovnih zona u ribolovnom moru<br />
RH<br />
– Pregovaračka iskustva Malte s EU iz područja ribarstva<br />
– Malteški ribolov nakon ulaska u EU<br />
– Marikultura<br />
– Problematika ribolova malim ribolovnim alatima<br />
S obzirom na zanimljivost tema i važnost problematike, značajni<br />
dio vremena predviđenog Programom, bit će rezerviran za raspravu<br />
tijekom koje će sudionici moći iznijeti svoja mišljenja. Skupu će<br />
prisustvovati, osim velikog <strong>broj</strong>a ribara i predstavnika znanstvenih<br />
institucija i ustanova, predstavnici županijskih obrtničkih <strong>komora</strong>,<br />
kao i dužnosnici Hrvatske obrtničke komore, a očekuje se dolazak<br />
i gostiju iz Malte i Grčke koji će predstaviti svoja iskustva, vezana<br />
uz pregovore i ulazak u Europsku uniju, te funkcioniranje njihovih<br />
ribarskih asocijacija i ustroj ribarske infrastrukture.<br />
Očekuje se nazočnost visokih državnih dužnosnika, predstavnika<br />
nekoliko ministarstava, saborskih zastupnika, županijskih čelnika i<br />
drugih uglednih gostiju, te predstavnika medija.<br />
Tijekom održavanja jedanaestog Susreta ribara, bit će upriličena i<br />
izložba ribarske opreme, te proizvoda vezanih uz ribarstvo.<br />
Pozive ribarima, dužnosnicima, saborskim zastupnicima i drugim<br />
sudionicima Susreta koji dolaze s područja pojedine županije, a nisu<br />
na popisu uzvanika HOK-a, upućuje pojedinačno i neposredno svaka<br />
područna obrtnička <strong>komora</strong>, te za njih snosi troškove.<br />
Radni dio i smještaj sudionika 11. susreta ribara je u hotelu<br />
»MAESTRAL« i »MARINA«.<br />
Rezervacije hotelskog smještaja na ime i prezime, obavljat će područne<br />
obrtničke komore.<br />
Rezervacija hotelskog smještaja:<br />
Hotel »Maestral« i »Marina«<br />
Kontakt osoba: gđa Marita Zeljko<br />
Mail adresa: maestral@bluesunhotels.com<br />
Telefon: 021/ 60 36 70, ili 021/ 60 36 71<br />
Fax: 021/ 60 36 88<br />
Cijena hotelskih usluga (PDV je uključen u cijenu):<br />
Polupansion u dvokrevetnim<br />
sobama<br />
175,00 kuna po osobi dnevno<br />
Polupansion u jednokrevetnoj<br />
sobi<br />
225,00 kuna po osobi dnevno<br />
Za korištenje dvokrevetne<br />
sobe kao »single use« dodatak 80,00 kuna<br />
Dodatak za puni pansion 80,00 kuna po osobi/obroku<br />
Boravišna pristojba<br />
5,50 kuna po osobi dnevno<br />
Pozivamo sve ribare i ostale zainteresirane da se odazovu u što<br />
većem <strong>broj</strong>u, te da svojom nazočnošću uveličaju ovaj, za ribarstvo<br />
izuzetno značajan skup.<br />
Dragutin Pejčić
Obrtničke <strong>novine</strong> CEHOVI<br />
Subota, 23. rujna 2006.<br />
OD LISTOPADA NA SNAGU STUPA PRAVILNIK O UVJETIMA I MJERILIMA ZA DAVANJE SUGLASNOSTI ZA<br />
ZAPOČINJANJE OBAVLJANJA DJELATNOSTI GRAĐENJA<br />
Uvođenje reda u graditeljski sektor<br />
Za dobivanje suglasnosti potrebno je ispuniti zahtjeve iz Pravilnika: minimalnu stručnu osposobljenost i <strong>broj</strong> radnika, te tehničku opremljenost<br />
Jasmina Galant Cvek<br />
Dugo najavljivani Pravilnik<br />
o uvjetima i<br />
mjerilima za davanje<br />
suglasnosti za započinjanje<br />
obavljanja djelatnosti građenja,<br />
u nadležnosti Ministarstva<br />
zaštite okoliša, prostornog<br />
uređenja i graditeljstva,<br />
u čijem su Povjerenstvu za<br />
izradu propisa sudjelovali i<br />
predstavnici Hrvatske obrtničke<br />
komore, objavljen je u<br />
Narodnim novinama br. 89.<br />
od 7. kolovoza 2006. godine.<br />
Pravilnik ima za cilj stati<br />
na kraj fiktivnim tvrtkama<br />
(tvrtkama bez radnika i opreme),<br />
koje svojim nerealnim<br />
ponudama nerijetko pobjeđuju<br />
na natječajima, a potom<br />
ugovoreni posao odrađuju,<br />
ustupajući ga <strong>broj</strong>nim podizvođačima<br />
po nepovoljnijim<br />
uvjetima.<br />
Početak primjene Pravilnika<br />
je 1. listopada ove godine,<br />
a prijelazni rok – rok za prilagodbu<br />
je osamnaest mjeseci,<br />
odnosno 1. travnja 2008.<br />
godine. U tom će razdoblju,<br />
sve građevinske tvrtke koje<br />
žele graditi građevine ili<br />
izvoditi pojedine radove na<br />
građevinama većim od obiteljske<br />
kuće, trebati udovoljiti<br />
uvjetima iz Pravilnika glede<br />
stručne osposobljenosti i<br />
<strong>broj</strong>a radnika kao i tehničke<br />
opremljenosti.<br />
Suglasnost<br />
za građevine veće od<br />
400 m²<br />
Iznimno, za poslodavce<br />
čiji radnici imaju najmanje 10<br />
godina iskustva na pojedinim<br />
poslovima građenja, ovisno<br />
o vrsti građevine, Pravilnik<br />
predviđa mogućnost ishođenja<br />
uvjetne suglasnosti koja<br />
se izdaje na rok do 1. travnja<br />
2009., nakon čega je poslodavac<br />
dužan ispuniti uvjete<br />
iz Pravilnika (postizanje potrebne<br />
stručne spreme).<br />
Veoma je važno napomenuti,<br />
da sukladno Zakonu<br />
o gradnji (NN 175/03 i<br />
100/04), suglasnost (licenca)<br />
nije potrebna za obavljanje<br />
poslova građenja obiteljske<br />
kuće i druge građevine čija<br />
građevinska (bruto) površina<br />
ne prelazi 400 m 2 , te da<br />
su novim Pravilnikom definirane<br />
četiri kategorije građevina,<br />
zatim pojedini radovi<br />
i manje složeni radovi<br />
na tim građevinama, za koje<br />
je potrebno ishoditi suglasnost<br />
Ministarstva (klasifikacija<br />
građevina prikazana<br />
je u tablici).<br />
Suglasnost se izdaje na<br />
rok od 5 godina i na zahtjev<br />
izvođača može se produljiti.<br />
Zahtjev za produljenje suglasnosti<br />
podnosi se najranije<br />
godinu dana, a najkasnije<br />
šest mjeseci prije isteka roka<br />
važenja suglasnosti. U odnosu<br />
na građevine i radove<br />
za koje je suglasnost dana,<br />
u navedenom razdoblju (5<br />
godina), može se na zahtjev<br />
izvođača i izmijeniti.<br />
Izvođačima koji ne poštuju<br />
uvjete iz Pravilnika, bit će<br />
oduzeta suglasnost i moći će<br />
podnijeti zahtjev za njezino<br />
ponovno izdavanje najranije<br />
po proteku tri mjeseca od<br />
dana pravomoćnosti rješenja<br />
o oduzimanju suglasnosti.<br />
Po isteku roka valjanosti<br />
suglasnosti (5 godina), za<br />
njezino će produljenje, osim<br />
već navedenih uvjeta iz Pravilnika,<br />
biti potrebno priložiti<br />
dokaz da osobe koje su u<br />
skladu s posebnim propisom<br />
dužne upotpunjavati i usavršavati<br />
znanje za obavljanje<br />
poslova graditeljstva imaju<br />
propisani <strong>broj</strong> bodova sukladno<br />
tom propisu.<br />
Za veće građevine<br />
– udruživanje<br />
Za postupke davanja, mijenjanja,<br />
produljenja i oduzimanja<br />
suglasnosti Ministarstvo<br />
će na pet godina imenovati<br />
Povjerenstvo u kojem<br />
će biti i dva predstavnika<br />
HOK-a.<br />
Većina obrtnika građevinara,<br />
moći će samostalno<br />
ishoditi suglasnost (licencu)<br />
za manje složene radove na<br />
građevinama skupine I., II.,<br />
III. i IV., te za izvođenje pojedinih<br />
radova na građevinama<br />
skupine I., II., III. i IV.<br />
Međutim, vrlo je vjerojatno<br />
da će se za izvođenje kompletnih<br />
građevina skupine<br />
IV. (to su građevine, građevinske<br />
bruto površine od<br />
400 do 800 m 2 i za koje nije<br />
potrebno provesti kontrolu<br />
glavnog projekta), s obzirom<br />
na visoko postavljen kriterij<br />
glede <strong>broj</strong>a radnika (ukupan<br />
<strong>broj</strong> potrebnih radnika, poslovođa<br />
odnosno predradnika<br />
i voditelja radova je 45),<br />
Skupine građevina<br />
Osobito tehničko-tehnološki zahtjevna građevina<br />
(građevina skupine I) je građevina od interesa RH,<br />
za koju građevinsku dozvolu izdaje Ministarstvo<br />
(javne ceste, željezničke pruge, međunarodni<br />
granični prijelazi, vojne građevine, elektrane...)<br />
Tehničko-tehnološki zahtjevna građevina<br />
(građevina skupine II) je građevina koja ispunjava<br />
najmanje jedan od uvjeta određenih posebnim<br />
propisima iz područja: zaštite od požara, zaštite<br />
na radu, zaštite okoliša (stambeni kompleksi<br />
– neboderi, školske zgrade, stadioni...)<br />
Tehnički zahtjevna građevina (građevina skupine<br />
III) je ona za koju se mora provesti kontrola glavnog<br />
projekta s obzirom na sva tri bitna zahtjeva:<br />
mehaničku otpornost i stabilnost, zaštitu od buke<br />
te uštedu energije i toplinsku zaštitu (veći stambeni<br />
i drugi objekti)<br />
Građevina skupine IV je ona za koju se ne<br />
mora provesti kontrola glavnog projekta (manji<br />
višestambeni objekti i sl.)<br />
Pojedini radovi na građevinama skupine I, II, III<br />
i IV (svi radovi osim završnih građ. radova na<br />
zgradama – vanjski i unutarnji i instalacijskih i<br />
izolacijski radovi)<br />
Manje složeni radovi na građevinama skupine I,<br />
II, III i IV (završni građ. radovi na zgradama vanjski<br />
i unutarnji i instalacijski i izolacijski radovi)<br />
»Obiteljska kuća jest građevina stambene namjene na<br />
zasebnoj građevinskoj čestici s najviše tri stana,<br />
koja nema više od podruma i tri nadzemne etaže<br />
namijenjene stanovanju«<br />
obrtnici građevinari trebati<br />
na neki način udružiti.<br />
U manje složene radove na<br />
građevinama skupine I., II.,<br />
III. i IV. svrstani su završni<br />
građevinski radovi na zgradama<br />
(vanjski i unutarnji) i<br />
Površina građevina ***<br />
prema Pravilniku o kontroli<br />
projekata NN 89/00 i<br />
Zakonu o gradnji NN<br />
175/03 i 100/04<br />
Kontrola projekta<br />
prema Pravilniku<br />
o kontroli<br />
projekata NN<br />
89/00<br />
Potrebna suglasnost<br />
Ministarstva<br />
(licenca), prema<br />
Pravilniku za<br />
davanje suglasnosti<br />
NN 89//06<br />
Minimalan <strong>broj</strong><br />
radnika bez<br />
voditelja radova<br />
i predradnika<br />
odnosno<br />
poslovođa<br />
Minimalan <strong>broj</strong><br />
voditelja radova<br />
i predradnika<br />
odnosno<br />
poslovođa<br />
Nije bitna Da Da 500 23<br />
Nije bitna Da Da 300 16<br />
Građevinske bruto površine<br />
800 m 2 i više ili prema drugim<br />
uvjetima iz Pravilnika<br />
Građevinske bruto površine<br />
od 400 do 800 m 2 ili prema<br />
drugim uvjetima iz Pravilnika<br />
instalacijski i izolacijski radovi,<br />
a pod pojedinim radovima<br />
na građevinama skupine<br />
I., II., III. i IV., podrazumijevaju<br />
se svi ostali radovi osim<br />
završnih, instalacijskih i izolacijskih<br />
radova.<br />
*** površina je samo jedan od uvjeta uz ostale uvjete iz Pravilnika, kao npr.: raspon konstrukcije, visina konstrukcije i dr.<br />
Primjerice, manje složeni<br />
radovi kod izgradnje vrtića<br />
su: radovi žbukanja, zatim<br />
tesarski – krovni radovi, fasadni<br />
radovi i dr., a pojedinim<br />
radovima se smatraju<br />
npr. radovi zidanja. (Sukladno<br />
klasifikaciji iz Pravilnika,<br />
vrtić (ako je veće površine od<br />
400 m2) spada u jednu od navedenih<br />
skupina građevina.)<br />
Kratak rok prilagodbe<br />
Pravilnikom su predviđeni<br />
i odnosi u budućnosti. Tako<br />
je već sada, unaprijed, propisano<br />
da nakon potpisivanja<br />
ugovora s kojim se uređuje<br />
područje obavljanja djelatnosti<br />
građenja između Republike<br />
Hrvatske i Europske unije,<br />
izvođač koji ima sjedište<br />
izvan Republike Hrvatske, a<br />
na području Europske unije,<br />
može obavljati djelatnost<br />
građenja građevine prema<br />
propisima zemlje u kojoj ima<br />
sjedište.<br />
Hoće li se tada povećati<br />
konkurentnost, a time i kvaliteta<br />
u građevinskom sektoru,<br />
te koliko će to pogodovati<br />
povećanom dolasku stranih<br />
tvrtki, ostaje za vidjeti. Sigurno<br />
je jedino da građevinarima<br />
ostaje relativno kratko<br />
razdoblje za prilagodbu te<br />
obveza zapošljavanja većeg<br />
<strong>broj</strong>a stručnih radnika i bolja<br />
tehnička opremljenost ukoliko<br />
žele ishoditi suglasnost<br />
Ministarstva.<br />
Iako su početni prijedlozi<br />
predstavnika HOK-a bili<br />
manje zahtjevni u pogledu<br />
potrebnog <strong>broj</strong>a radnika i<br />
stručne spreme, na žalost,<br />
konačna verzija Pravilnika,<br />
iako kompromis u odnosu<br />
na početne zahtjeve Ministarstva,<br />
još uvijek će predstavljati<br />
problem za obrtnike.<br />
Klasifikacija građevina sukladno Zakonu o gradnji NN 175/03 i 100/04, Pravilniku o uvjetima i mjerilima za davanje<br />
suglasnosti za započinjanje obavljanja djelatnosti građenja NN 89/06 i Pravilniku o kontroli projekata NN 89/00<br />
Opći pregled<br />
Da Da 120 10<br />
Ne Da 40 5<br />
/ / Da 10 2<br />
/ / Da 3 1<br />
Građevinske bruto površine<br />
do 400 m 2 Ne Ne / /
Subota, 23. rujna 2006.<br />
CEHOVI<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> <br />
ODGOVORNOST, OPASNOST I NEPOSTOJANJE ZAKONSKE REGULATIVE OKUPILI DIMNJAČARE<br />
Uključivanje dimnjačarstva u europske trendove<br />
Za realizaciju plana rada sekcije formirana su tri povjerenstva od kojih jedno za pravila i norme struke, drugo za etiku i kodeks dimnjačara i treće<br />
za suradnju s tijelima državne uprave i drugim institucijama<br />
VIROVITICA – U vrijeme<br />
kad se u Republici Hrvatskoj<br />
sve prilagođava propisima<br />
u Europskoj uniji, dimnjačari<br />
nemaju ni svoj zakon ni<br />
pravilnike o struci, pa je na<br />
njihovu inicijativu, nedavno,<br />
pri Cehu uslužnih obrta<br />
Hrvatske obrtničke komore<br />
osnovana Sekcija dimnjačara.<br />
Član sekcije zadužen za<br />
nekoliko slavonskih županija<br />
među kojima je i Virovitičkopodravska<br />
je Stipe Vlahović,<br />
predsjednik Udruženja<br />
obrtnika Baranje. Vlahović<br />
je, radi upoznavanja naših<br />
dimnjačara s dosadašnjim<br />
aktivnostima sekcije, održao<br />
sastanak u prostorijama<br />
Udruženja obrtnika Virovitice.<br />
On je informirao da<br />
je do sada njemački zakon<br />
preveden na hrvatski jezik,<br />
da je potrebno žurno realizirati<br />
usvojeni program i plan<br />
rada, te da treba organizirati<br />
stručni seminar za dimnjačare<br />
Hrvatske.<br />
TURISTIČKI KOMENTAR<br />
Neprijavljeni gosti – priča<br />
u nastavcima!<br />
Pero Gabrić<br />
Izvještaji o <strong>broj</strong>u gostiju na<br />
našoj rivijeri i ovoga ljeta<br />
nisu bili (niti su mogli biti!)<br />
bez već poznatih dodataka o<br />
tzv. utaji turista što u prijevodu<br />
znači – neprijavljivanju korisnika<br />
smještaja u domaćinstvima,<br />
apartmanima, vilama,<br />
vikendicama... Taj šverc traje<br />
već najmanje tri desetljeća, a<br />
neprijavljivanje praktično znači<br />
utaju novca od boravišne<br />
pristojbe i utaju poreza. Mjeri<br />
se uglavnom milijunima kuna<br />
po sezoni, a opravdava se olinjalim<br />
pričama o rodbini, bliskim<br />
prijateljima, kumovima,<br />
kumama...<br />
Koliko je (i) ovoga ljeta na<br />
Jadranu, od Umaga do Cavtata,<br />
bilo neprijavljenih gostiju?<br />
To uglavnom malo tko zna, a<br />
ponajmanje naša turistička organizacija<br />
i njezini »mehanizmi«<br />
pa ne trebaju nimalo čuditi<br />
naslovi u medijima poput<br />
»Pune plaže – prazne knjige«,<br />
»Ilegalni turisti«, »Majstori<br />
utaje po gasu do daske!«, »U<br />
ilegali oko 70 posto gostiju«<br />
(npr. Rogoznica...), »Stigla<br />
kumine kume kuma«, »Apartmani<br />
puni rođaka« i slični.<br />
Ova tragikomična (najblaže<br />
rečeno) priča započela je prije<br />
tridesetak godina i, dobro je<br />
poznato, iz godine u godinu<br />
(ili sezone u sezonu) imala je<br />
sve više podataka o tom obliku<br />
»poslovanja«, sve više raznih<br />
(plitkih) opravdanja ili pravdanja,<br />
»tajne službe« domaćina<br />
sve su se više usavršavale<br />
u praćenju kretanja inspekcija,<br />
uostalom došlo je čak dotle<br />
da je početkom sezone 2003.<br />
tadašnja ministrica turizma<br />
Pave Župan-Rusković izjavila<br />
(u »Vjesniku«) kako »...nemamo<br />
lijeka protiv iznajmljivanja<br />
na crno«...<br />
Pamti se »Jordanić<br />
– tours«...<br />
Nemamo ga, na žalost, ni<br />
danas. Eto, i ljeto 2006. prošlo<br />
je u znaku utaje gostiju (krađe<br />
Stipe Vlahović, predsjednik<br />
Udruženja obrtnika Baranje<br />
Mnoštvo prijedloga<br />
Za realizaciju plana rada<br />
formirana su tri povjerenstva,<br />
od kojih jedno za pravila<br />
i norme struke, drugo<br />
za etiku i kodeks dimnjačara<br />
i treće za suradnju s tijelima<br />
državne uprave i drugim institucijama.<br />
Virovitičko-podravsk dimnjačari<br />
su prihvatili sve što<br />
im sekcija nudi, no od Vlahovića<br />
traže da se usvoje njihove<br />
primjedbe i prijedlozi.<br />
Među ostalim, traže prošire-<br />
državnog novca!), a u sjećanju<br />
su ostala (i pamtit će se dugo!)<br />
zbivanja na dijelovima obale u<br />
vrijeme dok je glavni državni<br />
inspektor bio g. Branko Jordanić.<br />
Čini se da mu je »pukao<br />
film« i zajedno sa svojim ljudima<br />
krenuo je u strožu kontrolu<br />
koja je rezultirala nevjerojatnim<br />
rezultatima. Na primjer: u<br />
pojedinim mjestima (zadarsko<br />
područje) inspektori su nakon<br />
pregleda »papira« kod iznajmljivača<br />
ustanovili utaje više<br />
od stotinu posto (primjerice:<br />
131 i 180 posto!?) i naš duhoviti<br />
narod tu je akciju nazvao<br />
»Jordanić-tours«... Ipak, najzanimljivije<br />
je to da su naši<br />
turistički oci jedva-jedvice tu i<br />
tamo spominjali tu akciju.<br />
Svi su »došli jučer«...<br />
Uglavnom, svi neprijavljeni<br />
gosti u »cimer fraj« sustavu<br />
»došli su jučer ili noćas«, ponegdje<br />
su stigli »...ma evo nima<br />
ni desetak minuta«, a srećom<br />
po domaćine oni su za posjete<br />
inspektora »bili na plaži«<br />
tako da službene osobe nisu<br />
mogle vidjeti koliko je sunčanje<br />
ostavilo boje na njihovoj<br />
koži... A što se tiče »bliže i dalje<br />
rodbine« lako bi se moglo<br />
zaključiti da valjda nigdje na<br />
svijetu ljudi nisu međusobno<br />
rodbinski tako povezani kao u<br />
nas – tetkine tetke starija ‘ćer,<br />
Sa sastanka dimnjačara<br />
kumine kume kuma, rođak od<br />
cure starijeg sina... i tko bi sve<br />
te »titule« na<strong>broj</strong>ao...<br />
Tu su i strani maheri<br />
U posljednjih nekoliko sezona<br />
u igru su se uključili i<br />
– stranci. Oni su, poznato je,<br />
na hrvatskoj obali Jadrana pokupovali<br />
tko više znade koliko<br />
(starih) kuća i obnovili ih,<br />
sagradili su ili pokupovali i vikendice<br />
i apartmane koje sada<br />
pune (i) svojim rođacima, poslovnim<br />
prijateljima, itd. Na taj<br />
i još nekoliko načina i ti stranci<br />
uključili su se u liniju našega<br />
»crnog« ili »sivog« poslovanja,<br />
naravno osim na kopnu i na –<br />
moru (jahte, ilegalno ronjenje,<br />
vršljanje po podmorju, ugostiteljstvo...).<br />
Naravno, sve to nije<br />
»od jučer«, naprotiv, a dokle se<br />
dotjeralo vjerojatno ponajbolje<br />
potvrđuje svojedobna izjava<br />
saborskog zastupnika Ante<br />
Markova (inače predsjednika<br />
saborskog Odbora za turizam)<br />
kako »...ovoga ljeta Jadranom<br />
vršlja barem oko trideset posto<br />
neregistriranih turističkih<br />
plovila«...<br />
Naravno, ta plovila nisu<br />
prazna, na njima su posade i<br />
– gosti, pa je lako izračunati i<br />
tu <strong>broj</strong>ku. Kao i ostale koje pripadaju<br />
u crnu kroniku našega<br />
turizma opravdano nazvanu<br />
– utajom!<br />
U Varaždinu 19. kongres ugostitelja i<br />
turističkih djelatnika HOK-a<br />
Zadovoljstvo nam je izvijestiti<br />
Vas, da <strong>Hrvatska</strong><br />
obrtnička <strong>komora</strong> i ove<br />
godine organizira tradicionalni,<br />
19. kongres ugostitelja i<br />
turističkih djelatnika Hrvatske<br />
obrtničke komore koji će se<br />
održati<br />
8. i 9. studenoga 2006. godine<br />
u hotelu »Turist«,<br />
u Varaždinu.<br />
Domaćin ovogodišnjeg<br />
Kongresa ugostitelja i turističkih<br />
djelatnika je Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Varaždinske županije.<br />
Na ovogodišnjem Kongresu<br />
razmatrat će se stanje<br />
ugostiteljske struke, provesti<br />
rasprava o problemima, ograničenjima<br />
u poslovanju ove<br />
djelatnosti, odnosno općenite<br />
problematike ugostitelja.<br />
Očekujemo da će na Kongresu<br />
sudjelovati preko 400<br />
ugostitelja, predstavnici nadležnih<br />
institucija i ustanova,<br />
županijskih obrtničkih <strong>komora</strong>,<br />
kao i dužnosnici Hrvatske<br />
obrtničke komore, a jednako<br />
tako očekuje se nazočnost<br />
predstavnika nekoliko ministarstava,<br />
saborskih zastupnika,<br />
županijskih čelnika i drugih<br />
uglednih gostiju.<br />
Vjerujemo da će se tijekom<br />
Kongresa kroz međusobnu<br />
razmjenu informacija, znanja,<br />
a također i iznijetih prijedloga,<br />
ponuditi rješenja za prevladavanje<br />
teškoća i problema<br />
u poslovanju, te na taj način<br />
pridonijeti unapređenju poslovanja<br />
ugostitelja, podizanju<br />
kvalitete ugostiteljskih usluga,<br />
HOTEL / PANSION Jednokrevetna soba Dvokrevetna soba<br />
Bed&Brekfast<br />
Noćenje/doručak<br />
Half Bord<br />
polupansion<br />
Bed&Brekfast<br />
Noćenje/doručak<br />
Half Bord<br />
polupansion<br />
Hotel Turist (***) Varaždin 365,00 kn 435,00 kn 295,00 kn 370,00 kn<br />
Pansion Garestin (***) Varaždin 375,00 kn 415,00 kn 295,00 kn 375,00 kn<br />
Pansion Maltar (***) Varaždin 265,00 kn 345,00 kn 245,00 kn 325,00 kn<br />
Pansion Jurinjak (***) Varaždin 200,00 kn 280,00 kn<br />
Hotel Lagus ( *** ) Turčin 255,00 kn 300,00 kn<br />
Hotel Minerva ( *** )<br />
Varaždinske toplice<br />
odnosno turističke ponude na<br />
obostrano zadovoljstvo i najvažnije<br />
na zadovoljstvo gosta.<br />
Imajući na umu odlične rezultate<br />
ovogodišnje turističke<br />
sezone i kontinuirani trend<br />
rasta Hrvatske kao »top« turističke<br />
destinacije, želja nam je<br />
između ostalog i na ovogodišnjem<br />
Kongresu zajedničkim<br />
naporima pronaći rješenja s ciljem<br />
što kvalitetnije pripreme<br />
za sljedeću turističku sezonu,<br />
ali i poboljšanje same kvalitete<br />
rada ugostitelja.<br />
Stručnost, produktivnost,<br />
edukacija samo su neki od zadataka<br />
koji će biti realizirani<br />
na ovogodišnjem Kongresu.<br />
Okvirna koncepcija Kongresa<br />
sastoji se od prvog dijela koji<br />
obuhvaća uvodna obraćanja,<br />
aktualnu problematiku, pitanja<br />
i raspravu, te stručnog<br />
dijela u kojem će se realizirati<br />
odvojena tematska predavanja/seminari,<br />
gdje će se fokusirati<br />
na najvažnija pitanja<br />
vezana uz ugostiteljsku struku;<br />
edukaciju, nove zakonske<br />
obaveze, nove trendove, usavršavanje<br />
postojećeg kadra,<br />
unapređenje poslovanje i dr.<br />
Okvirni program Kongresa<br />
po danima<br />
7. 11. utorak – dolazak sudionika,<br />
smještaj, sjednica<br />
Organizacijskog odbora, članova<br />
vodstva Ceha ugostitelja<br />
HOK-a i predsjednika županijskih<br />
cehova ugostitelja, večera.<br />
8. 11. srijeda – prijepodne:<br />
radni dio, uvodni pozdravi/<br />
govori, izlaganja predsjednika<br />
županijskih cehova ugostite-<br />
nje povjerenstava svojim članovima,<br />
a među pravilnike<br />
struke koje treba donijeti, uz<br />
predložene, o Shunt dimnjacima,<br />
priključnim cijevima<br />
ložišta na dimnjake i razgraničenju<br />
dimnjaka, predložili<br />
su i pravilnik o upotrebi novih<br />
materijala za montažne<br />
dimnjake.<br />
Nadalje, dimnjačari se<br />
zalažu i za uporabu dimnjačarske<br />
odore, a vezano za<br />
suradnju s tijelima državne<br />
i lokalne uprave protiv su<br />
određivanja pravila od strane<br />
onih koji se u struku ne<br />
razumiju, a kad se nešto dogodi<br />
odgovornost je na dimnjačarima.<br />
Podizanje kvalitete<br />
Radi povećanja sigurnosti<br />
korisnika dimnjačarskih usluga,<br />
dimnjačari će posebno<br />
raditi na podizanju kvalitete<br />
svojih usluga, uključivanju<br />
u europske trendove, upozoravanju<br />
struktura vlasti,<br />
stručnjaka u graditeljstvu i<br />
javnosti na rješavanje problema<br />
izgradnje i održavanja dimovodnih<br />
objekata, te među<br />
ostalim, ali vrlo važnim, unapređivat<br />
će sustav obrazovanja<br />
za zanimanje dimnjačar.<br />
Na području županije djeluje<br />
8 dimnjačara, a dimnjačarske<br />
usluge pruža i poduzeće Komrad<br />
u Slatini.<br />
Katica Kovačević<br />
lja, predstavnika mjerodavnih<br />
institucija, rasprava/pitanja;<br />
poslijepodne: tematska predavanja,<br />
Svečana večera.<br />
9. 11. četvrtak prijepodne:<br />
predavanja/okrugli stolovi,<br />
sjednica Ceha, prezentacija zaključaka;<br />
poslijepodne: razgledavanje<br />
grada s vodičima, Gastro<br />
izložba.<br />
Za vrijeme Kongresa održavat<br />
će se »Izložba opreme i<br />
proizvoda za ugostiteljstvo«<br />
kao i Gastro izložba ugostitelja<br />
domaćina Kongresa, područne<br />
obrtničke komore Varaždinske<br />
županije.<br />
Smještaj sudionika i gostiju<br />
Kongresa organiziran je u<br />
sljedećim smještajnim kapacitetima,<br />
hotelima »Turist« ***<br />
u Varaždinu, »Lagus« *** u<br />
Turčinima i »Minerva« *** u<br />
Varaždinskim toplicama, te u<br />
pansionima »Garestin«, »Maltar«<br />
i »Jurinjak« ***, također u<br />
Varaždinu.<br />
Rezervacije smještaja vršiti<br />
će objedinjene iz pojedinih<br />
županija, odnosno preko pojedinih<br />
područnih obrtničkih<br />
<strong>komora</strong>.<br />
Rezervacija smještaja:<br />
tel. 042 321 112 ili 321 110<br />
fax. 042 321 113 ili 302 040<br />
n/p gđa. Ljiljana Čulek<br />
e-mail: ljiljana.culek@vz.htnet.<br />
hr<br />
Za sve dodatne informacije<br />
molimo Vas da se obratite u<br />
Hrvatsku obrtničku komoru<br />
na tel. 01 4806 631, ili e-mailom<br />
kresimir.tomic@hok.hr,<br />
Krešimir Tomić.<br />
315,00 kn 350,00 kn
10 Obrtničke <strong>novine</strong> CEHOVI<br />
Subota, 23. rujna 2006.<br />
NASTAVAK SEMINARA U PRAKSI ZA STOLARE<br />
CNC obradni centri u proizvodnji<br />
namještaja<br />
Na specijaliziranom sajmu Ambienta (Zagrebački velesajam) od 11. do 15. listopada 2006. godine u paviljonu <strong>broj</strong> 5 bit će izloženi strojevi<br />
više svjetski poznatih proizvođača CNC obradnih centara i CNC raskrajača ploča<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong> je 7.<br />
listopada 2005. u<br />
Zagrebu i 16. studenoga<br />
2005. u Požegi uspješno<br />
nološke karakteristike.<br />
Pojavom strojeva s<br />
mehaniziranim podešavanjem,<br />
uz mehaničko-tehnološke<br />
karak-<br />
Komoda konstruirana programom MegaTISCHLERpro prije i poslije postavljanja<br />
konstrukcijskih rupa<br />
2. Proizvođači CNC strojeva,<br />
u uvjetima oštre<br />
međusobne konkurencije,<br />
nastoje što više pojeftiniti<br />
svoje strojeve<br />
zaključkom prikazan je<br />
praktičan primjer spoja<br />
specijaliziranog kompjutorskog<br />
programa za konstruiranje<br />
i izradu namjedvorani<br />
nije bilo moguće<br />
prikazati fizičku izradu<br />
uzoraka namještaja, već<br />
samo simulaciju rada<br />
upravljačkog programa<br />
Prikaz nekoliko programa za izradu elemenata gornje komode CNC obradnim<br />
centrom (svi programi za cijelu komodu se dobivaju samo jednom naredbom u<br />
CNC postprocesoru programa MegaTISCHLERpro)<br />
ki velesajam) od 11. do<br />
15. listopada 2006. godine<br />
u paviljonu <strong>broj</strong> 5<br />
biti izloženi strojevi više<br />
svjetski poznatih proizvođača<br />
CNC obradnih<br />
centara i CNC raskrajača<br />
ploča, upućuju se polaznici<br />
seminara, a i drugi<br />
zainteresirani stolari, da<br />
kao nastavak seminara<br />
u praksi provjere funkcionalnost<br />
veze specijaliziranog<br />
kompjutorskog<br />
programa za konstruiranje<br />
i izradu namještaja<br />
»MegaTISCHLER« s izloženim<br />
suvremenim CNC<br />
strojem bilo kojeg proizvođača.<br />
Zainteresirani stolari<br />
se mogu javiti u bilo<br />
koje vrijeme tijekom održavanja<br />
sajma Ambienta<br />
predavaču dipl. ing.<br />
organizirala i provela seminar<br />
»CNC obradni centri<br />
u drvnoj proizvodnji«<br />
(proizvodi od drva).<br />
Seminaru je prisustvovalo<br />
pedesetak polaznika,<br />
koji su se kroz anketu pozitivno<br />
izjasnili o novim<br />
spoznajama što su ih stekli<br />
kroz 3,5-satno predavanje<br />
s diskusijom.<br />
Cilj je bio dobiti odgovore<br />
na pitanja, poput<br />
ovih: Što je CNC obradni<br />
centar? Što treba učiniti<br />
ukoliko razmišljate o<br />
njegovoj nabavi? Kako se<br />
racionalno koristi CNC<br />
obradni centar?<br />
Vjerujete li da je CNC<br />
obradni centar rješenje za<br />
vas? Što trebate znati da<br />
bi bili sigurni u svoju odluku?<br />
Da podsjetimo, na seminaru<br />
su obrađene sljedeće<br />
polazne postavke:<br />
1. Nekada je pri izboru i<br />
nabavi strojeva dovoljno<br />
bilo samo procijeniti<br />
njihove mehaničko-teh-<br />
teristike postalo je sve<br />
značajnije procijeniti i<br />
organizacijsko-tehnološke<br />
karakteristike stroja.<br />
Danas, širenjem primjene<br />
kompjutorski upravljanih<br />
strojeva (CNC),<br />
uz navedene dvije karakteristike,<br />
pri izboru i<br />
nabavi strojeva presudnu<br />
ulogu imaju drvno<br />
- tehnološko - informatička<br />
znanja.<br />
i to uglavnom postižu<br />
na tehnološko-informatičkim<br />
komponentama,<br />
jer se zbog nedostatnih<br />
specijalističkih znanja<br />
kupci tu slabije snalaze.<br />
Tako se gotovo uvijek<br />
kupuju strojevi s<br />
minimumom softwarea<br />
(upravljačkog programa)<br />
koji pokriva samo<br />
osnovne mehaničko-teh -<br />
nološke karakteristike<br />
CNC obradni centar pri glodanju zaobljenja ploče komode<br />
štaja »MegaTISCHLER« s<br />
upravljačkim programom<br />
jednog suvremenog CNC<br />
obradnog centra. Naravno,<br />
u konferencijskoj<br />
jednog CNC obradnog<br />
centra.<br />
S obzirom na to da će<br />
na specijaliziranom sajmu<br />
Ambienta (Zagrebač-<br />
Slika<br />
ekrana<br />
jednog<br />
CNC<br />
obradnog<br />
centra<br />
pri<br />
simulaciji<br />
glodanja,<br />
bušenja i<br />
»nutanja«<br />
ploče<br />
komode<br />
(program<br />
izrađen<br />
CNC<br />
postprocesorom<br />
Mega<br />
TISCHLER<br />
pro-a)<br />
Antunu Tosenbergeru,<br />
u paviljonu 5, štand <strong>broj</strong><br />
17a, tvrtke »ORG-CAD-<br />
Tosenberger«.<br />
Ivica Štambuk<br />
CNC obradni centar s izrađenom pločom komode<br />
stroja. No, u uvjetima<br />
pojedinačne-zanatske<br />
proizvodnje to najčešće<br />
nije dovoljno za brz<br />
povrat uloženih sredstava.<br />
Zaključeno je da je,<br />
zbog rastuće konkurencije<br />
među stolarima, nužno<br />
potrebno u zanatskoj<br />
proizvodnji primijeniti<br />
suvremene CNC obradne<br />
centre, no pri njihovu izboru<br />
više pažnje se mora<br />
posvetiti programskoj<br />
podršci, te stručnoj obuci<br />
korisnika. U skladu sa
Subota, 23. rujna 2006.<br />
OGLAS<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> 11
12 Obrtničke <strong>novine</strong> CEHOVI<br />
Subota, 23. rujna 2006.<br />
VINO I OKO VINA<br />
I »zakleti« pilci često ustuknu pred<br />
– cijenama u vinskim kartama...<br />
Što i koliko u našoj turističkoj izvanpansionskoj ponudi znače vino i svi ugođaji oko loze i vina i<br />
zašto je, zapravo, u jednoj istodobno turističkoj i vinogradarsko-vinarskoj zemlji potrebno takvo<br />
pitanje koje se, što je još čudnije, postavlja iz sezone u sezonu?<br />
Pero Gabrić<br />
Jednom prigodom kad se<br />
(po tko znade koji put)<br />
pričalo o plasmanu naših<br />
vina i svega onoga oko vina<br />
(vinogorja, vinske ceste, konobe,<br />
podrumi, bukare...) u<br />
turističkoj ponudi, posebno u<br />
»žednim« ljetnim mjesecima,<br />
netko reče kako bi bilo sjajno<br />
kad bi nam nevolje tako sporo<br />
stizale kao što u turizam<br />
stiže vino! Šala ili ne, pomalo<br />
zločesta bockalica, ali zapravo<br />
to se može prihvatiti, čak i<br />
pozdraviti. Naravno, posebna<br />
je priča koliko takvim odnosom<br />
prema vinu i onome<br />
U razgovorima o tome s<br />
»akterima« na putovanju<br />
spomenute boce od proizvođača<br />
do pilca (i turista) nema<br />
ga koji nije »u pravu«, ali sigurno<br />
nije daleko od istine,<br />
naprotiv, primjedba kako<br />
ugostitelji visokim cijenama<br />
vina nadoknađuju cijene<br />
skupljim prehrambenim artiklima,<br />
posebno ribi (pa još<br />
ako je prava jadranska, ona<br />
tzv. oborita). Kao ono, tko<br />
god jede ribu mora je, naravno,<br />
zaliti vinom, pa kad se<br />
već zaletio u jedan trošak,<br />
mora i u drugi...<br />
Istarski majstori<br />
Vinski ugođaji nisu, zna<br />
se, samo u čašama ili bukarama<br />
nego i u vinogorjima<br />
(vinogradima), podrumima,<br />
konobama, vinskim cestama...<br />
Kako stojimo s tim<br />
oblikom ponude? Jedino Istri<br />
treba skinuti kapu i pozdraviti<br />
sve ono što su istarski<br />
vinogradari/vinari, u suradnji<br />
s tamošnjim turističkim<br />
djelatnicima, učinili na planu<br />
ovoga oblika turističke ponude.<br />
Istarske vinske ceste,<br />
podrumi, konobe... velikom<br />
većinom u unutrašnjosti<br />
poluotoka i »na brdu«, već<br />
godinama privlače <strong>broj</strong>ne<br />
turiste i vinopilce (posebno<br />
u nas jedinstvena fešta – Dan<br />
otvorenih podruma!). Ostala<br />
vinogorja na obali i otocima<br />
od Umaga do Cavtata još<br />
kaskaju za Istrom... Zašto i<br />
dokle?<br />
Naravno, ne treba sad misliti<br />
ili shvaćati da ostali jadranski<br />
vinogradari – vinari<br />
nisu »turistički« raspoloženi,<br />
ali da su još daleko od inače<br />
sjajnih mogućnosti i dobrih<br />
vina, to, na žalost, stoji.<br />
Hvata ih fjaka...<br />
Naravno, treba (ne samo)<br />
ovoj priči dodati i jednu ža-<br />
losnu istinu, a to su naše već<br />
poslovično – kratke sezone.<br />
Još je uvijek naš turizam »naslonjen«<br />
ponajviše na glavni<br />
dio sezone (dakle, dva ljetna<br />
mjeseca). Čim prođe kolovoz<br />
ili padne kiša-dvije poslije<br />
Velike Gospe sezona se polako<br />
gasi. O produljenjima<br />
takvih sezona turističko vodstvo<br />
uporno priča već godinama.<br />
Izgleda da se mnogi<br />
od onih koji bi trebali slušati<br />
tu priču i u njoj praktično<br />
sudjelovati brzo umaraju i<br />
već početkom rujna hvata ih<br />
– fjaka...<br />
NAJAVA<br />
MEĐUNARODNIH<br />
SAJMOVA<br />
organizaciji i uz potporu Hrvatske obrtničke<br />
komore, domaći obrtnici nastupit će i ove<br />
U<br />
godine na značajnim međunarodnim sajmovima u<br />
okruženju – na Međunarodnom jesenskom sajmu u<br />
Grazu te na 13. generalnom BH sajmu ZEPS 06.<br />
Na Međunarodnom jesenskom sajmu u Grazu<br />
(Austrija) HERBSTMESSE 2006. (www.messecentergraz.at),<br />
koji se održava od 30. rujna do 8. listopada<br />
2006. godine, izlaže 9 hrvatskih obrtnika<br />
– paviljon Stadthalle 1, štand br. 335/337, na površini<br />
od 40 m 2 izlagačkog prostora. Obrtnici će<br />
predstaviti sljedeće djelatnosti: izrada metalne galanterije,<br />
proizvodnja i prerada proizvoda od metala,<br />
proizvodnja namještaja od inoxa za ugostiteljstvo,<br />
drvoprerađivačka djelatnost, obrada plastike,<br />
proizvodnja opreme za ugostiteljstvo, proizvodnja<br />
karniša i rozeta od inoxa, proizvodnja ručno brušenog<br />
kristala i proizvoda od kristala, te proizvodnja<br />
opreme za uređenje interijera.<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> organizira nastup na<br />
sajmu u Grazu od 1995. godine, na kojem je do sada<br />
nastupilo oko 120 obrtnika.<br />
U okviru Međunarodnog jesenskog sajma u Grazu<br />
HERBSTMESSE 06., Vlada Pokrajine Štajerske i<br />
Hrvatsko-austrijska trgovinska <strong>komora</strong> iz Graza, 3.<br />
listopada, organiziraju Dan Hrvatske. Dan Hrvatske<br />
bit će prilika za prezentaciju dosadašnje gospodarske<br />
suradnje Hrvatske i Austrije, kao i za predstavljanje<br />
mogućnosti razvoja i širenja poslovnih<br />
odnosa. O potencijalima i konkurentnosti hrvatskog<br />
obrtništva na tržištu EU, govorit će predsjednik<br />
HOK-a Stjepan Šafran, ujedno i potpredsjednik<br />
Hrvatsko-austrijske trgovinske komore. Dan Hrvatske<br />
prvi je put održan 2003. godine.<br />
Na sajmu ZEPS 06, koji se održava u Zenici<br />
(BiH) od 3. do 8. listopada, hrvatski obrtnici nastupit<br />
će peti put. Ove godine na štandu HOK-a izlagat<br />
će 13 obrtnika na 56 m² iz djelatnosti lijevanja<br />
obojenih metala, proizvodnje antena, strojeva za<br />
pakiranje i zamatanje, proizvodnje podnih rešetki,<br />
informatičkog inženjeringa… S. T.<br />
oko vina turistička <strong>Hrvatska</strong><br />
zapravo gubi ili, recimo, propušta.<br />
Posezanje u boce...<br />
Ugostitelji dosad nisu<br />
objasnili zašto je, na primjer,<br />
butelja (dobra) stolnog vina<br />
znatno skuplja od bifteka<br />
(razlika je i do 40-ak kuna) ili<br />
nekog drugog dobrog jela, a<br />
da se i ne govori o cijenama<br />
poznatijih ili vrhunskih vina<br />
čijim proizvođačima valja<br />
odati priznanje, ali... Ništa ni<br />
od priznanja ni pohvale kad<br />
na putu od vinara do ugostitelja<br />
(ili trgovca) iz te boce<br />
svoje postotke uzima pet-šest<br />
i više raznih »posrednika« od<br />
malomišćanske do visokoforumske<br />
razine, itd.<br />
OBAVIJEST<br />
Odgoda<br />
primjene<br />
HACCP-a<br />
U »Narodnim novinama«<br />
<strong>broj</strong> 85/06.<br />
objavljena je Uredba<br />
o izmjeni i dopuni<br />
Zakona o hrani, kojom<br />
je prolongirana<br />
primjena članka 29.<br />
istoga Zakona, odnosno<br />
stupanja na<br />
snagu HACCP do 1.<br />
siječnja 2009. godine.
Subota, 23. rujna 2006.<br />
MOZAIK<br />
PROMOTIVNA AKCIJA HGK »KUPUJMO HRVATSKO«<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> 13<br />
Proizvodimo i kupujmo kvalitetno –<br />
Budimo kroativni<br />
Tematski, akcija je vezana uz promoviranje proizvoda s prestižnim oznakama »Izvorno hrvatsko« i »<strong>Hrvatska</strong> kvaliteta«, pa je naglasak u svim<br />
gradovima stoga stavljen upravo na nastup tvrtki koje imaju te hrvatske znakove, a njih danas nosi ukupno 227 proizvoda<br />
Pod dodatnim nazivom<br />
»Proizvodimo i kupujmo<br />
kvalitetno – Budimo kroativni«<br />
5. rujna u Splitu startala<br />
je ovogodišnja promotivna<br />
akcija Hrvatske gospodarske<br />
komore »Kupujmo hrvatsko«.<br />
Slijedio je Osijek, 9. rujna, te<br />
Zagreb, 16. rujna, a službeni<br />
završetak je 30. rujna u Rijeci.<br />
Kao i prijašnjih godina, sastavni<br />
dio te akcije bile su prodajne<br />
prezentacije po promotivnim<br />
cijenama, uz sudjelovanje poznatih<br />
osoba iz politike, kulture,<br />
estrade i športa, uz sudjelovanje<br />
prosječno oko 100<br />
hrvatskih tvrtki. U Zagrebu je<br />
svoje proizvode predstavilo,<br />
primjerice, čak njih oko 200,<br />
od kojih je četrdesetak bilo<br />
s područja Grada Zagreba i<br />
Zagrebačke županije, a sve se<br />
održavalo na Trgu bana Josipa<br />
Jelačića. Inače, ove godine<br />
ta promotivna akcija HGKa<br />
traje kraće od prijašnjih, a<br />
koncentrirana je na četiri županije:<br />
Splitsko-dalmatinsku,<br />
Osječko-baranjsku, Zagreb i<br />
Primorsko-goransku, odnosno<br />
glavne gradove tih županija,<br />
no promotivnim vlakom obišla<br />
je i Karlovac (25. kolovoza),<br />
Krapinu (7. rujna), Đakovo<br />
(8. rujna), Voloder (10. rujna),<br />
Viroviticu (14. rujna), dok<br />
će u Pulu stići u listopadu, u<br />
sklopu održavanja Obrtničkog<br />
sajma.<br />
Tematski, akcija je vezana<br />
uz promoviranje proizvoda s<br />
prestižnim oznakama »Izvorno<br />
hrvatsko« i »<strong>Hrvatska</strong> kvaliteta«,<br />
pa je naglasak u svim gradovima<br />
stoga stavljen upravo<br />
na nastup tvrtki koje imaju te<br />
hrvatske znakove, a njih danas<br />
nosi ukupno 227 proizvoda, od<br />
čega 151 ima oznaku »<strong>Hrvatska</strong><br />
kvaliteta«, a <strong>76</strong> »Izvorno hrvatsko«.<br />
Svrha akcije, pak, ostala<br />
je ista – poticanje hrvatske<br />
industrije i promocija domaćih<br />
proizvoda, s ciljem podizanja<br />
njihove konkurentnosti<br />
na globalnom tržištu. Od ove<br />
godine u ovu promotivnu akciju<br />
HGK-a, osim proizvodnje,<br />
uključena je i trgovina, posebice<br />
veliki trgovački centri, pa ju<br />
Konzum, na primjer, u svojim<br />
prodajnim centrima prati pod<br />
sloganom »Konzumirajmo hrvatsko«,<br />
a Getro »Kupujmo srcem,<br />
kupujmo hrvatsko«.<br />
Promotivna akcija, »Kupujmo<br />
hrvatsko« prvi put je<br />
provedena 1997. godine uz<br />
sudjelovanje 60 tvrtki s 280<br />
proizvoda. Ponovno je obnovljena<br />
2003. godine pod geslom<br />
»Reafirmirajmo<br />
domaće tržište<br />
– povećajmo zaposlenost«,<br />
uz<br />
sudjelovanje 232<br />
hrvatske tvrtke<br />
s oko 1000 proizvoda.<br />
Godinu<br />
dana poslije u toj<br />
promotivnoj akciji<br />
sudjelovalo<br />
su već 383 trgovačka<br />
društva, a<br />
promovirano je<br />
nekoliko tisuća<br />
proizvoda, što<br />
je bila i potvrda<br />
velikog interesa<br />
hrvatskih tvrtki<br />
za ovakav oblik<br />
promidžbe. Geslo<br />
akcije bilo<br />
je tada »Čuvajmo<br />
svoje radno<br />
mjesto – kupujmo hrvatsko«.<br />
Prošle godine, pak, tijekom<br />
četveromjesečnog trajanja te<br />
akcije, održane pod sloganom<br />
»Proizvodimo i kupujmo<br />
kvalitetno«, prodajne prezentacije<br />
održane su u 21 gradu<br />
kontinentalne Hrvatske i na<br />
Jadranu, uz sudjelovanje oko<br />
400 tvrtki iz poljoprivredne i<br />
prehrambene industrije, industrije<br />
pića, tekstilne, kemijske<br />
i elektroničke industrije<br />
te uslužnih djelatnosti, a sve<br />
to bilo je popraćeno bogatom<br />
gastronomskom ponudom,<br />
ponudom suvenira, regatom<br />
brodica i drugim događanjima.<br />
U Zagrebu se ta akcija<br />
održavala tijekom trajanja<br />
Jesenskog međunarodnog velesajma<br />
uz sudjelovanje oko<br />
250 tvrtki iz svih hrvatskih<br />
županija. Ovogodišnjoj akciji<br />
dodan je i slogan »Budimo<br />
kroativni«, kojim se želi dati<br />
dodatni poticaj hrvatskom<br />
gospodarstvu za povećanje<br />
proizvodnje i veći izvoz, uz<br />
intenciju da hrvatska industrija<br />
kontinuirano radi na osmišljavanju<br />
novih proizvoda<br />
koji će svoje mjesto pronaći na<br />
domaćem i zahtjevnom svjetskom<br />
tržištu.<br />
Snježana Habulin<br />
»KALJSKE RIBARSKE NOĆI« – 4. RIBARSKO SAVJETOVANJE:<br />
Čobanković najavio izmjene poticaja za malu plavu ribu<br />
KALI – U Kalima na otoku<br />
Ugljanu održano je 4. ribarsko<br />
savjetovanje o problematici ribarske<br />
djelatnosti u kontekstu<br />
približavanja Hrvatske Europskoj<br />
uniji, kao i proučavanja<br />
plave ribe u Jadranu, a na kojem<br />
je kao aktualnost najavljena<br />
mogućnost izmjene Vladine<br />
odluke kojom su nedavno<br />
smanjeni državni poticaji za<br />
niže faze prerade plave ribe.<br />
Otvaranju skupa nazočio je i<br />
ministar poljoprivrede, šumarstva<br />
i vodnog gospodarstva<br />
Petar Čobanković, pomoćnik u<br />
ministarstvu i ravnatelj Uprave<br />
ribarstva dr. Ivan Katavić, župan<br />
Zadarske županije Ivo Grbić,<br />
predsjednik Vijeća Udruženja<br />
ribarstva i prerade ribe<br />
HGK Miro Kučić, predsjednik<br />
Ceha ribara HOK-a Tonći Božanić,<br />
te mnogo<strong>broj</strong>ni ribari ovog<br />
najribarskijeg mjesta u zemlji.<br />
U najribarskijem mjestu u<br />
državi u najribarskijoj županiji<br />
Čobanković je osvrnuvši se,<br />
naime, na prosvjede i nezadovoljstvo<br />
ribara zbog smanjenih<br />
državnih poticaja za preradu<br />
plave ribe, rekao, kako su ga<br />
takve reakcije iznenadile, jer je<br />
Vlada RH smanjenje poticaja<br />
prihvatila na prijedlog Udruge<br />
riboprerađivača pri Hrvatskoj<br />
obrtničkoj komori. Čobanković<br />
je uz pohvalu Kalima i Zadarskoj<br />
županiji izrazio, uz službene<br />
aktivnosti koje provodi na<br />
ovom području, i zadovoljstvo<br />
Zagrebački obrtnici u Gudovcu<br />
Četrnaesti međunarodni bjelovarski sajam,<br />
namijenjen prije svega poljoprivredi, ali i<br />
obrtništvu, održan je na sajamskom prostoru<br />
Gudovec od 8. do 10. rujna 2006. godine.<br />
Obrtnici Obrtničke komore Zagreb na ovome<br />
su sajmu nastupili tradicionalno već petu<br />
godinu, na ukupno 167 m², od čega na 90 m²<br />
poluzatvorenog prostora, 50 m² otvorenog prostora<br />
i 27 m² zatvorenog prostora. Godine 2005.<br />
Komora je nastupila na 105 m² poluzatvorenog<br />
prostora. Petnaest obrtnika izlagača na sajmu<br />
su predstavili sljedeće djelatnosti: izrada etnosuvenira<br />
i tekstilnih rukotvorina, proizvodnja<br />
ukrasa, metalna galanterija i proizvodnja lanaca,<br />
masažno-terapijski uređaji, proizvodnja<br />
U Kalima se okupio velik <strong>broj</strong> ribara i dužnosnika<br />
mogućnostima korisnih neformalnih<br />
druženja. Kao značajne<br />
aktivnosti Vlade najavio je:<br />
– Izgradnju ribarske flote<br />
koju smo otpočeli uz značajne<br />
državne poticaje, a najavljujem<br />
da ćemo dogodine ići i na drugi<br />
natječaj omogućujući uključenje<br />
i ostalima. Provode se<br />
značajne aktivnosti na izgradnji<br />
infrastrukture, odnosno ribarskih<br />
luka kao pretpostavke<br />
razvoja jednako kao i sustava<br />
veletržnica i općenito izmjena<br />
u smislu trženja ribe. Nismo<br />
sjedili i plakali suočavajući se<br />
s mnoštvom problema, a zadovoljan<br />
sam što na ovim susretima<br />
od jednog do drugog<br />
mogu nešto novo iznijeti. Uz<br />
obnovu flote, mi smo prvi put<br />
od veljače uveli kompenzaciju<br />
od 14 posto cijene za bijelu<br />
ribu. Svjesni da nemamo infrastrukturu<br />
koja bi od pristaništa<br />
do veletržnica omogućavala<br />
komercijalizaciju, ovo smo i<br />
nazvali kompenzacija. Istovremeno,<br />
ona nam mora pomoći<br />
u statistici kako bismo prikazivali<br />
stvarne količine ulova, a<br />
konačno to znači i porezne prihode.<br />
To će biti bitno za kvote<br />
koje tražimo od EU – istaknuo<br />
je, među ostalim, Čobanković.<br />
Čobanković je najavio nastavak<br />
proširenja ribarske luke<br />
Lamjana u Kalima kao i skoro<br />
građevinskih strojeva i proizvoda od metala,<br />
proizvodnja rezervnih dijelova za autoindustriju,<br />
poljoprivredne i radne strojeve, proizvodnja<br />
opreme za grijanje i građenje te kovanih ograda,<br />
proizvodnja podnih rešetki, oprema i proizvodnja<br />
plastenika, proizvodnja miješalica za<br />
stočnu hranu, mlinovi i transporteri te umjetničko<br />
kovanje.<br />
Najveće zanimanje za ovaj sajam pokazali su<br />
obrtnici iz udruženja obrtnika Vrbovec, Dubrava,<br />
Velika Gorica, Samobor i Udruženja obrtnika<br />
grada Zagreba. Izlagače obrtnike na sajmu<br />
su posjetili Mato Topić, predsjednik Obrtničke<br />
komore Zagreb i Boris Trupec, tajnik.<br />
F. Zoković<br />
ribarsku luku u Gaženici u<br />
Zadru. Zatražio je snažnije povezivanje<br />
ribara u zadruge uz<br />
potporu države.<br />
Ministar Čobanković je istaknuo<br />
da je EU hrvatski interes<br />
i za hrvatsku korist pa i u području<br />
ribarstva gdje su promjene<br />
najsnažnije. Kao najbitniju<br />
izmjenu koja se provodi, a<br />
sukladna je potrebi uključenja<br />
u EU istaknuo je izgradnju sustava<br />
i institucija s naglaskom<br />
na – trženje.<br />
– Pri tom nisam nikad istaknuo<br />
u prvi plan sivu i crnu<br />
ekonomiju u ribarstvu polazeći<br />
od toga da je krivnja države<br />
što nije izgradila sustav trženja<br />
Pripreme za sajam u Križevcima<br />
Započele su pripreme za<br />
međunarodni obrtnički i<br />
gospodarski sajam koji će se<br />
ove godine održati u Križevcima<br />
od 10. do 12. studenoga.<br />
Ovogodišnji sajam održat će<br />
se u novim prostorima.<br />
– Sajam vraćamo u vrijeme<br />
Martinja, a ove godine održat<br />
će se u prostorima vojarne<br />
koju je Grad Križevci nedavno<br />
dobio. Prostor se još treba<br />
urediti, a imat ćemo na raspolaganju<br />
2500 četvornih metara<br />
zatvorenog i 1500 četvornih<br />
Tonči Božanić, predsjednik Ceha ribara HOK-a:<br />
Na ribare se ne odnosi, ali ih – pogađa!<br />
– Mi nismo imali posebnu raspravu na tu temu. Ja zastupam<br />
ribare, a korisnici ove mjere nisu ribari, već riboprerađivači, odnosno<br />
oni kojima ribari prodaju ribu. Ispalo bi da nas se to ne<br />
tiče. No, na žalost, nije tako. Prvo čemu se protivimo je svako<br />
smanjenje novca za poticaje u ribarstvu uopće. Ne bi bilo logično<br />
da dopuštamo da se smanjuje novac koji je namijenjen našoj<br />
branši. Drugo i još bitnije je što, iako to ne ide direktno k ribarima,<br />
jasno je da će riboprerađivači posljedice te mjere prebaciti<br />
na ribare – dakle, pokušati njima smanjiti otkupnu cijenu za<br />
ono što su izgubili na poticajima. Značajan je problem i to što se<br />
to događa u ovom trenutku. Znamo da se manje-više radi o inćunima,<br />
a vi u Zadru bolje od ikoga znate kakvo je stanje ondje<br />
gdje se ribarima smanjuje otkupna cijena inćuna od strane vlasnika<br />
zbog, navodno, velikog ulova. Sada je došla i ova mjera.<br />
I konačno, istina je da je riječ o nižoj fazi prerade, ali je isto tako<br />
istina da se radi o izvozu i to 10.000 tona ribe, čime <strong>Hrvatska</strong><br />
ostvaruje značajne devizne prihode – kazao nam je Tonći Božanić,<br />
predsjednik Ceha ribara Hrvatske obrtničke komore.<br />
ribom, a mi smo osigurali sufinanciranje<br />
u Poreču i Rijeci,<br />
a vjerujem i u Zadru do kraja<br />
ove ili početkom iduće godine.<br />
Potom se osvrnuo na aktualno<br />
protivljenje posljedicama<br />
Izmjena i dopuna Zakona o<br />
poticajima u ribarstvu koje su<br />
provedene i na osnovi traženja<br />
Udruženja ribarstva i riboprerade<br />
HGK.<br />
– Nismo očekivali velike probleme,<br />
jer smo poštovali struku<br />
snižavajući potpore nižim fazama<br />
obrade ribe poput soljenja i<br />
smrzavanja u korist viših faza.<br />
metara otvorenog prostora što<br />
je barem dvostruko više nego<br />
u dvorani gdje su se dosad<br />
održavali sajmovi.<br />
Nova lokacija daje nam i<br />
veće mogućnosti te povećani<br />
<strong>broj</strong> izlagača, a priredit ćemo<br />
i posebni program u duhu<br />
Martinja.<br />
Kao i svake godine, i ove su<br />
osmišljeni zabavni programi,<br />
a posebnost će biti po prvi put<br />
Martinjska biškupska konferencija<br />
na kojoj će se okupiti<br />
svi oni koji krste mošt u vino<br />
No sada kad vidimo da bi se<br />
sve to moglo odraziti na štetu<br />
ribara, odnosno cijene ribe,<br />
spreman sam sjesti i o tome<br />
donijeti nove odluke – kazao<br />
je Čobanković.<br />
Riječ je o protestima riboprerađivača<br />
s naglaskom na<br />
soljenje inćuna što je doživjelo<br />
revoluciju posljednjih godina<br />
s vrhuncem ove godine, u<br />
kojoj je već prerađeno 10.000<br />
tona inćuna, dodao je ministar<br />
Čobanković.<br />
– Sjest ćemo i razgovarati<br />
– kazao je, na kraju, ministar.<br />
za Martinje – otkrio nam je<br />
predsjednik Organizacijskog<br />
odbora i koprivničko-križevački<br />
dožupan Josip Koren. I ovim<br />
putem poziva sve zainteresirane<br />
obrtnike iz Hrvatske da se<br />
prijave za sudjelovanje na sajmu,<br />
a organizator je Križevački<br />
poduzetnički centar, no obrtnicima<br />
će u prijavi rado pomoći i<br />
županijski Centar za poduzetništvo,<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Koprivničko-križevačke<br />
županije<br />
i sva udruženja obrtnika.<br />
A. Sočev
14 Obrtničke <strong>novine</strong> OGLAS<br />
Subota, 23. rujna 2006.
Subota, 23. rujna 2006.<br />
SAVJETNIK<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> 15<br />
•<br />
OBNOVLJENA 1994.<br />
U T E M E L J E N A 1 8 5 2.<br />
•<br />
Obrtnički savjetnik<br />
RAD U INOZEMSTVU<br />
Modaliteti rada i boravka stranih<br />
državljana u Republici Austriji – I. dio<br />
Potaknuti <strong>broj</strong>nim i sve češćim upitima obrtnika, u ovom članku dajemo prikaz modaliteta rada i boravka stranih državljana u Republici<br />
Austriji, s posebnim osvrtom na ostvarivanje prava na isplatu različitih oblika novčanih naknada tijekom nezaposlenosti<br />
Alan Vajda, dipl. iur.<br />
I. Uvodne napomene<br />
Rad stranih državljana u<br />
Republici Austriji regulira<br />
Zakon o strancima (Fremdengesetz)<br />
i Zakon o zapošljavanju<br />
stranih državljana<br />
(Auslanderbeschhaftigunggesetz).<br />
Stoga, ukoliko poslodavac<br />
iz Republike Austrije<br />
želi zaposliti stranog<br />
državljanina, potrebno je<br />
putem Zavoda za zapošljavanje<br />
(Arbeitmarktservice<br />
– AMS) zatražiti da mu<br />
izda prvu radnu dozvolu<br />
za zapošljavanje (Beschaftigungsbewilligung)<br />
ili<br />
ga može zaposliti, ukoliko<br />
strani državljanin osobno<br />
posjeduje jednu od radnih<br />
dozvola (Arbeitserlaubnis,<br />
Befreiungsschein) ili jednu<br />
od dozvola za naseljavanje<br />
s pravom zapošljavanja<br />
(npr. dokaz o naseljavanju,<br />
dozvolu za trajni boravak<br />
itd.).<br />
II. Ulazak u<br />
Republiku Austriju<br />
Važeći Zakon o strancima<br />
razlikuje kategoriju stranih<br />
državljana koji žele kratkotrajno<br />
boraviti u Republici<br />
Austriji (npr. da dođu u posjet),<br />
od kategorije stranih<br />
državljana koji imaju namjeru<br />
dulje boraviti u Republici<br />
Austriji (npr. kako<br />
bi radili ili se školovali).<br />
III. Viza za<br />
kratkotrajni boravak<br />
(Einreisetitel-Visa)<br />
Za kratkotrajni boravak<br />
(npr. ako dolazite u posjet<br />
rodbini ili na odmor) potrebno<br />
je ishoditi vizu. Također<br />
je važno napomenuti<br />
da navedenim osobama<br />
tijekom njihovog boravka<br />
nije dozvoljen rad unatoč<br />
činjenici da posjeduju vizu.<br />
Državljanima određenih<br />
zemalja (među kojima su<br />
sve susjedne zemlje, pa i<br />
Republika <strong>Hrvatska</strong>) omogućeno<br />
je da borave u Republici<br />
Austriji do tri mjeseca<br />
bez posjedovanja vize.<br />
IV. Vrste viza:<br />
A viza: tranzitna viza za<br />
strance koji preko Republike<br />
Austrije imaju transfer<br />
za daljnje putovanje<br />
B viza: viza za prolaz<br />
kroz Austriju (tijekom pet<br />
dana od ulaska u Republiku<br />
Austriju)<br />
C viza: turistička viza. To<br />
je najvažniji tip vize koji se<br />
najčešće dodjeljuje i omogućava<br />
boravak u Republici<br />
Austriji do tri mjeseca<br />
(može biti izdana i na kraće<br />
razdoblje). C viza vrijedi u<br />
svim zemljama potpisnicama<br />
Schengenskog sporazuma<br />
i ne može se produljiti u<br />
Republici Austriji.<br />
D viza: ova viza može se<br />
dodijeliti na najdulje šest<br />
mjeseci, ali vrijedi samo za<br />
Republiku Austriju.<br />
Države-potpisnice »Scengenskog<br />
sporazuma« su:<br />
Republika Austrija, Kraljevina<br />
Belgija, Kraljevina<br />
Danska, Savezna Republika<br />
Njemačka, Republika Finska,<br />
Republika Francuska,<br />
Republika Grčka, Republika<br />
Italija, Veliko Vojvodstvo<br />
Luksemburg, Kraljevina<br />
Nizozemska, Republika<br />
Portugal, Kraljevina Švedska,<br />
Kraljevina Španjolska<br />
kao i Republika Island i<br />
Kraljevina Norveška.<br />
V. Oblici boravka u<br />
Republici Austriji<br />
Za dulji boravak u Republici<br />
Austriji strancima koji<br />
nisu državljani neke od zemalja<br />
članica Europske unije<br />
ili Švicarske Konfederacije<br />
potrebno je ishoditi:<br />
1. dozvolu za naseljavanje<br />
(Niederlassungsbevvilligung)<br />
ili<br />
2. boravišnu dozvolu<br />
(Aufenthaltserlaubnis).<br />
Također je vrlo značajno<br />
da se dozvola za boravak<br />
u Republici Austriji može<br />
dodijeliti samo na temelju<br />
jedne određene svrhe boravka,<br />
a koja se na temelju<br />
zahtjeva stranke može pod<br />
određenim uvjetima i promijeniti.<br />
VI. Opći preduvjeti<br />
za dodjelu dozvole za<br />
boravak u Republici<br />
Austriji<br />
Obveza podnošenja zahtjeva<br />
za boravak u inozemstvu<br />
Zahtjev za dodjeljivanje<br />
prve boravišne dozvole<br />
potrebno je podnijeti u inozemstvu<br />
putem diplomatsko-konzularnog<br />
predstavništva<br />
Republike Austrije, i<br />
to prije dolaska u Republiku<br />
Austriju, time da je tamo<br />
također potrebno pričekati<br />
i završetak samog postupka<br />
dodjeljivanja boravišne<br />
dozvole, a s obzirom na to<br />
da strani državljanin smije<br />
ući u Republiku Austriju<br />
tek pošto mu predmetna<br />
boravišna dozvola bude i<br />
dodijeljena.<br />
Osigurana sredstva za život<br />
(Gesicherter Lebensunterhalt)<br />
Boravišna dozvola može<br />
se dodijeliti samo ukoliko<br />
strani državljanin ima na<br />
raspolaganju dovoljno vlastitih<br />
financijskih sredstava<br />
za život u Republici Austriji<br />
(obiteljski prihod mora<br />
prelaziti osnovicu za dodjeljivanje<br />
socijalne pomoći).<br />
Zdravstveno osiguranje<br />
(Krankenversicherung)<br />
Što se tiče zdravstvenog<br />
osiguranja, strani državljanin<br />
mora imati zaključeno<br />
odgovarajuće zdravstveno<br />
osiguranje koje pokriva sve<br />
vrste rizika.<br />
Osigurani smještaj<br />
Prilikom podnošenja<br />
zahtjeva za izdavanje boravišne<br />
dozvole strani državljanin<br />
mora dokazati da<br />
ima osiguran odgovarajući<br />
smještaj koji je u skladu s<br />
prilikama u njegovom mjestu<br />
boravka u Republici<br />
Austriji, s time da se kao<br />
dokaz u praksi može prihvatiti<br />
Ugovor o najmu stana<br />
(Untermietvertrag).<br />
Nedostatak statusa osobe koja<br />
predstavlja opasnost za javni<br />
red, mir i sigurnost<br />
Ukoliko određena fizička<br />
osoba, tj. strani državljanin<br />
predstavlja opasnost za javni<br />
red, mir i sigurnost, tj.<br />
ako je, na primjer, bio kažnjavan<br />
(kako u Republici<br />
Austriji tako i u inozemstvu),<br />
ili ako se radi o slučaju<br />
duljeg nezakonitog boravka<br />
u Republici Austriji,<br />
neće mu se izdati dozvola<br />
za boravak u Republici Austriji.<br />
Zdravstveno uvjerenje<br />
(Gesundheitszeugnis)<br />
Strani državljani koji namjeravaju<br />
boraviti u Republici<br />
Austriji dulje od šest<br />
mjeseci, moraju posjedovati<br />
zdravstveno uvjerenje kojim<br />
nadležni liječnik potvrđuje<br />
da ne boluju od određenih<br />
bolesti (npr. zarazne<br />
bolesti). Međutim, postojanje<br />
jedne od takvih bolesti<br />
ne dovodi automatski do<br />
uskraćivanja prava na izdavanje<br />
boravišne dozvole.<br />
Integracijski sporazum<br />
(Integrationsvereinbarung)<br />
Prilikom podnošenja zahtjeva<br />
za izdavanje boravišne<br />
dozvole strani državljanin<br />
je dužan potpisati i<br />
tzv. integracijski sporazum<br />
kojim se obavezuje da će u<br />
određenom roku završiti<br />
tečaj poznavanja njemačkog<br />
jezika.<br />
VII. Vrste boravišnih<br />
dozvola<br />
Boravišna dozvola<br />
za učenike i studente<br />
(Aufenthaltserlaubnis)<br />
Strani državljanin može<br />
dobiti ovu boravišnu dozvolu<br />
samo ako dolazi na<br />
studiranje ili školovanje u<br />
Republiku Austriju, time da<br />
treba unaprijed posjedovati<br />
potvrdu da je upisan (čak i<br />
kao izvanredni student) na<br />
neki fakultet (Zulassung) ili<br />
u određenu školu.<br />
Također je potrebno da<br />
strani državljanin radi produljenja<br />
boravišne dozvole<br />
svake godine donese potvrdu<br />
o školovanju, odnosno<br />
uspjehu na studiju, time da<br />
je istu s pripadajućim zahtjevom<br />
potrebno podnijeti<br />
putem Direkcije savezne<br />
policije Republike Austrije<br />
koja predstavlja nadležno<br />
tijelo za podnošenje zahtjeva<br />
za produljenje predmetne<br />
boravišne dozvole.<br />
Međutim, bračni partner<br />
i maloljetna, odnosno<br />
nevjenčana djeca stranog<br />
državljanina mogu kao<br />
članovi njegove obitelji dobiti<br />
boravišne dozvole, a<br />
na temelju činjenice da je<br />
stranom državljaninu odobrena<br />
boravišna dozvola, s<br />
time da oni u Republici Austriji<br />
ne smiju raditi.<br />
Priključivanje članova obitelji<br />
stranog državljanina koji<br />
živi u Republici Austriji tzv.<br />
Familiennachzug<br />
Bračni partneri i maloljetna,<br />
odnosno nevjenčana djeca<br />
stranog državljanina koji<br />
posjeduju dozvolu za naseljavanje<br />
(Niederlassungsbevvilligung)<br />
ili dokaz o naseljavanju<br />
(Niederlassungsnachvveis),<br />
imaju se pravo<br />
priključiti svom članu obitelji<br />
koji boravi u Republici<br />
Austriji.
16 Obrtničke <strong>novine</strong> SAVJETNIK<br />
Subota, 23. rujna 2006.<br />
seljavanje – unbefristte Niederlassungsbe-willigung),<br />
može također podnijeti zahtjev<br />
za izdavanje dokaza<br />
o naseljavanju. Organ vlasti<br />
u tom slučaju ima pravo<br />
utvrditi ispunjava li strani<br />
državljanin sve potrebne<br />
preduvjete.<br />
Promjena svrhe boravka<br />
(Anderung des<br />
Aufenthaltszwecks)<br />
Postoji teoretska mogućnost<br />
promjene svrhe boravka,<br />
međutim, u praksi to je<br />
teško izvedivo.<br />
Završetak boravka<br />
(Aufenthaltsbeendigung)<br />
Zakon o strancima pravi<br />
razliku između protjerivanja<br />
iz zemlje (Ausweisung)<br />
i zabrane boravka (Aufenthaltsverbot).<br />
Dok osoba<br />
koja je protjerana mora napustiti<br />
Republiku Austriju,<br />
ona kojoj je izrečena zabrana<br />
boravka nema se pravo<br />
u nju vratiti.<br />
Međutim, za njih je potrebno<br />
osigurati odgovarajući<br />
<strong>broj</strong> mjesta u godišnjoj<br />
kvoti dozvola za boravak,<br />
jer u Republiku Austriju po<br />
ovoj osnovi svake godine<br />
smije se doseliti samo onoliko<br />
novih stranih državljana<br />
koliko je to dozvoljeno<br />
odgovarajućom Uredbom<br />
Savezne vlade Republike<br />
Austrije, pa stoga članovi<br />
obitelji moraju uzeti u obzir<br />
dulji rok glede izdavanja<br />
odobrenja na doseljavanje u<br />
Republiku Austriju.<br />
Članovi obitelji koji se<br />
namjeravaju priključiti stranom<br />
državljaninu prvo<br />
dobivaju boravišnu dozvolu<br />
sa svrhom boravka pod<br />
nazivom »vođenje zajedničkog<br />
domaćinstva« (Familiengemein-schaft),<br />
jer je<br />
njihov boravak povezan s<br />
boravkom stranog državljanina.<br />
Međutim, tek nakon četiri<br />
godine boravka oni mogu<br />
podnijeti zahtjev kako bi<br />
dobili vlastitu »dozvolu za<br />
naseljavanje za sve vrste<br />
boravka« (furjeglichen Aufenthaltszweck),<br />
koja im<br />
između ostalog omogućava<br />
i rad u Republici Austriji.<br />
Tijekom prve četiri godine<br />
takva dozvola za naseljavanje<br />
može im se odobriti pod<br />
uvjetom da uspiju dobiti<br />
prvu dozvolu za zapošljavanje<br />
(Beschaftigungsbevvilligung).<br />
Ključna radna snaga<br />
(Schlusselkratte)<br />
Na temelju restriktivnih<br />
zakonskih propisa u Republiku<br />
Austriju se mogu<br />
doseliti još samo oni strani<br />
državljani koji se smatraju<br />
»ključnom radnom snagom«.<br />
Strani državljanin<br />
se smatra »ključnom radnom<br />
snagom» ukoliko mu<br />
je unaprijed zagarantirana<br />
bruto zarada koja čini 60 %<br />
tzv. »najviše osnovice za<br />
plaćanje doprinosa za obvezna<br />
osiguranja«.<br />
Prema dostupnim podacima<br />
za 2004. godinu, ta je<br />
zarada iznosila oko 2070<br />
eura bruto mjesečno. Međutim,<br />
za stjecanje dozvole boravka<br />
navedena kategorija<br />
stranih državljana mora ispunjavati<br />
i još jedan od niže<br />
navedenih preduvjeta:<br />
1) da ima traženu fakultetsku<br />
diplomu, završenu<br />
višu školu ili neko drugo,<br />
posebno priznato obrazovanje,<br />
2) da njegovo zapošljavanje<br />
ima posebno značenje<br />
za određenu regiju ili dio<br />
radnog tržišta ili da bude<br />
povezano sa stvaranjem<br />
novih radnih mjesta odnosno<br />
osiguravanjem postojećih,<br />
ili<br />
3) da on ima odlučujući<br />
utjecaj u rukovodstvu poduzeća,<br />
ili njegovo zapošljavanje<br />
treba prouzrokovati<br />
prijenos investicijskog<br />
kapitala u Republiku Austriju.<br />
Dodjeljivanje dozvola za<br />
naseljavanje »ključnoj radnoj<br />
snazi« također podliježe obvezi<br />
pronalaska slobodnog<br />
mjesta u godišnjoj kvoti<br />
(Quotenpflicht). U njenom<br />
okviru i članovi obitelji takvog<br />
stranog državljanina<br />
(bračni partner i maloljetna,<br />
nevjenčana djeca do<br />
navršene 18. godine) mogu<br />
dobiti dozvole za naseljavanje<br />
(dakle, smiju se doseliti<br />
istovremeno ili nešto kasnije),<br />
ali ne smiju raditi.<br />
Da bi neki strani državljanin<br />
dobio dozvolu za naseljavanje<br />
kao »ključna radna<br />
snaga«, njegov budući poslodavac<br />
mora nadležnom<br />
organu vlasti – Zavodu za<br />
zapošljavanje podnijeti već<br />
prilikom postavljanja zahtjeva<br />
i obrazloženi pristanak<br />
poslodavca (begrundete<br />
Zustimmung des Arbeitgebers),<br />
s time da je Zavod<br />
obvezan donijeti rješenje u<br />
roku od šest tjedana. Dozvola<br />
za naseljavanje za<br />
»ključnu radnu snagu« vrijedi<br />
i kao dozvola za zapošljavanje,<br />
tako da osobama<br />
koje je posjeduju ne treba<br />
posebna dozvola za rad.<br />
Poslije prvih godinu dana<br />
rada i »ključnoj radnoj snazi«<br />
treba radna dozvola na<br />
osnovi Zakona o zapošljavanju<br />
stranaca – po pravilu<br />
dvogodišnja radna dozvola<br />
(Arbeitserlaubnis), koja se<br />
na zahtjev dobiva od nadležnog<br />
Zavoda za zapošljavanje<br />
(Arbeitsmarktservice<br />
– AMS).<br />
Rukovodeći kadar od<br />
posebnog značenja (Besondere<br />
Fuhrungskrafte)<br />
Stranci na rukovodećim<br />
pozicijama koji zarađuju<br />
120 % od navedene osnovice<br />
imaju status »rukovodećeg<br />
kadra od posebnog<br />
značenja«, s time da njima<br />
ne treba radna dozvola na<br />
osnovi Zakona o zapošljavanju<br />
stranih državljana i<br />
imaju pravo na dodjeljivanje<br />
dozvole za naseljavanje<br />
bez mjesta u postojećoj<br />
godišnjoj kvoti. U Republiku<br />
Austriju također mogu<br />
doći boraviti i raditi njegov<br />
bračni partner i djeca (do<br />
21. godine, ali i starija ako<br />
im strani državljanin osigurava<br />
sredstva za život).<br />
Osobe koje dolaze na rad iz<br />
susjedne zemlje (Pendler), volonteri<br />
(Volontarlnnen), osobe<br />
za čuvanje djece (Au Pairs)<br />
Osobe koje posjeduju<br />
dozvolu za rad u Republici<br />
Austriji na temelju jednog<br />
od gore navedenih statusa<br />
mogu dobiti boravišnu dozvolu<br />
(Aufenthaltserlaubnis).<br />
Povlašteni državljani trećih<br />
zemalja – čIanovi obitelji<br />
gore navedenih državljana<br />
su:<br />
1) njihovi bračni partneri,<br />
2) njihova djeca, unuci,<br />
kao i djeca i unuci njihovog<br />
bračnog partnera do 21. godine<br />
života, ali i starija, ako<br />
im navedeni strani državljanin<br />
osigurava sredstva za<br />
život, te 3) njihovi roditelji,<br />
bake i djedovi, kao i roditelji<br />
i bake i djedovi njihovog<br />
bračnog partnera, ako im<br />
navedeni strani državljanin<br />
osigurava sredstva za<br />
život.<br />
Svi gore navedeni članovi<br />
obitelji imaju zakonsko<br />
pravo da im se izda dozvola<br />
za naseljavanje. Njihove<br />
dozvole ne podliježu godišnjoj<br />
kvoti, time da zahtjeve<br />
mogu podnijeti u Republici<br />
Austriji. Ove osobe su također<br />
oslobođene potpisivanja<br />
»integracijskog sporazuma«<br />
(završavanja tečaja<br />
njemačkog jezika u određenom<br />
roku), te ne moraju<br />
priložiti zdravstveno uvjerenje.<br />
Poslije dvije godine<br />
nakon stjecanja glavnog<br />
prebivališta u Republici<br />
Austriji (Hauptwohnsitz in<br />
Osterreich), one stječu pravo<br />
da im se dodijeli dokaz<br />
o naseljavanju, a što mogu<br />
dobiti putem Savezne policijske<br />
direkcije Republike<br />
Austrije.<br />
Bračni partneri i maloljetna<br />
djeca povlaštenih<br />
»državljana trećih zemalja«<br />
imaju također pravo na dodjeljivanje<br />
dozvole za naseljavanje<br />
bez potrebe pronalaženja<br />
mjesta u godišnjoj<br />
kvoti, ali samo pod uvjetom<br />
da se ne žele zaposliti.<br />
VIII. Boravak u<br />
Republici Austriji<br />
Sljedeća dozvola za<br />
naseljavanje<br />
Ukoliko je strani državljanin<br />
već naseljen u Republici<br />
Austriji, ima pravo na dodjeljivanje<br />
sljedeće dozvole<br />
za naseljavanje (Niederlassungsbevvilligung),<br />
ako za<br />
to i dalje ispunjava zakonom<br />
propisane preduvjete.<br />
Svaka sljedeća dozvola ove<br />
vrste dodjeljuje se bez potrebe<br />
pronalaženja odgovarajućeg<br />
mjesta u godišnjoj<br />
kvoti za tu godinu. Kako bi<br />
se izbjegao problem glede<br />
navedenog, potrebno je da<br />
zahtjev za produljenje dozvole<br />
bude podnesen prije<br />
roka isticanja prethodno<br />
izdane dozvole.<br />
Integracijski sporazum<br />
(Integrationsvereinbarung)<br />
Strani državljanin neke<br />
od »trećih zemalja«, koji se<br />
u Republiku Austriju doselio<br />
nakon 1. siječnja 1998.<br />
godine, odnosno onaj koji se<br />
sada doseljava, mora ispuniti<br />
obveze propisane u »integracijskom<br />
sporazumu«<br />
koji je strani državljanin<br />
potpisao, tj. mora završiti<br />
»Integracijski tečaj njemačkog<br />
jezika« (Deutsch-Integrationskurs).<br />
Oni koji to ne<br />
učine tijekom tri godine od<br />
trenutka potpisivanja obaveze,<br />
mogu biti sankcionirani,<br />
dok im poslije četiri<br />
godine prijeti kao sankcija<br />
mjera protjerivanja iz Republike<br />
Austrije.<br />
Međutim, od obaveze<br />
potpisivanja »integracijskog<br />
sporazuma« oslobođene su,<br />
između ostalih, i sljedeće<br />
grupe stranih državljana iz<br />
»trećih zemalja«, i to:<br />
1) stranci sa statusom<br />
»ključne radne snage« i<br />
njihovi članovi obitelji pod<br />
određenim preduvjetima,<br />
2) mala djeca, djeca u<br />
školskom uzrastu, kao i stare<br />
i bolesne osobe,<br />
3) osobe koje su u stanju<br />
da dokažu dovoljno poznavanje<br />
njemačkog jezika, i to<br />
u skladu sa svojim životnim<br />
okolnostima u razgovoru<br />
s nadležnim službenikom<br />
ili pomoću odgovarajuće<br />
diplome, odnosno dokaza<br />
o poznavanju njemačkog<br />
jezika – Sprachkenntnisnachweis).<br />
Neograničena boravišna<br />
i radna dozvola<br />
– dokaz o naseljavanju<br />
(Niederlassungsnach weis)<br />
Dokaz o naseljavanju<br />
je od siječnja 2003. godine<br />
jedina vremenski neograničena<br />
boravišna dozvola.<br />
Njegovi imatelji mogu se<br />
zaposliti na cijelom teritoriju<br />
Republike Austrije bez<br />
potrebe pribavljanja posebne<br />
radne dozvole.<br />
Strani državljanin može<br />
zatražiti dokaz o naseljavanju<br />
ukoliko ispunjava opće<br />
preduvjete, tj. ako je već bar<br />
pet godina naseljen u Republici<br />
Austriji i ima redovite<br />
mjesečne prihode na osnovi<br />
dozvoljenog zaposlenja ili je<br />
bračni partner ili maloljetno<br />
dijete neke takve osobe<br />
i s njom živi u zajedničkom<br />
domaćinstvu, ili je u Republici<br />
Austriji završio ili završava<br />
obvezno školovanje<br />
(schulpflichtig).<br />
Ako strani državljanin<br />
već posjeduje neograničenu<br />
boravišnu dozvolu (npr. neograničenu<br />
dozvolu za na-<br />
Protjerivanje<br />
iz Republike Austrije<br />
Strani državljanin koji<br />
boravi ilegalno u Republici<br />
Austriji može biti protjeran<br />
iz zemlje na temelju odgovarajućeg<br />
rješenja. Ova<br />
se mjera, međutim, može<br />
izreći i onim stranim državljanima<br />
koji više ne ispunjavaju<br />
preduvjete za navedenu<br />
svrhu daljnjeg boravka.<br />
U tom slučaju organ vlasti<br />
mora provjeriti osobne i<br />
porodične interese određene<br />
osobe. Što je netko<br />
dulje naseljen u Republici<br />
Austriji (posjeduje dozvolu<br />
za naseljavanje ili dokaz<br />
o naseljavanju), to je bolje<br />
zaštićen od izricanja mjere<br />
protjerivanja iz zemlje. Poslije<br />
osam godina boravka<br />
u Republici Austriji, strani<br />
državljanin može biti protjeran<br />
još samo ukoliko je<br />
pred nekim sudom pravomoćno<br />
osuđen.<br />
Zabrana boravka u Republici<br />
Austriji<br />
Izrečena zabrana boravka<br />
obuhvaća ne samo obavezu<br />
stranog državljanina da napusti<br />
zemlju, već i zabranu<br />
da se u nju vrati (Ruckkehrverbot).<br />
Zabrana boravka<br />
može se, na primjer, izreći<br />
u slučaju počinjenja kaznenih<br />
djela i izrečenih presuda<br />
zbog njih, ali i ako strani<br />
državljanin radi »na crno«<br />
ili ne posjeduje sredstva za<br />
život.<br />
Kao i u slučaju protjerivanja,<br />
i ovdje važi pravilo<br />
da se moraju uvažiti osobni<br />
i porodični interesi stranog<br />
državljanina. Oni koji su<br />
u Republici Austriji dulje<br />
naseljeni bolje su zaštićeni<br />
i od izricanja zabrane boravka.<br />
Poslije prestanka važenja<br />
razloga koji su doveli<br />
do izricanja mjere zabrane<br />
boravka, spomenuti strani<br />
državljanin može podnijeti<br />
zahtjev za ukidanje zabrane<br />
(Antrag auf Aufhebung<br />
des Aufenthaltsverbotes).<br />
Međutim, državljanima<br />
neke od zemalja članica<br />
Europske unije, odnosno<br />
članovima njihove obitelji<br />
i članovima obitelji austrijskih<br />
i švicarskih državljana<br />
zabrana boravka može se<br />
izreći samo u slučaju izvršenja<br />
vrlo teških kaznenih<br />
djela.
Subota, 23. rujna 2006.<br />
SAVJETNIK<br />
IZMJENE ZAKONA O POREZU NA DOBIT<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> 17<br />
Ukidaju se porezne olakšice poduzetnicima<br />
Od 1. siječnja 2007. godine ukidaju se porezne olakšice na plaće novih zaposlenika, troškove za istraživanje i razvoj, troškove za školovanje i<br />
usavršavanje djelatnika, zapošljavanje invalida i dr.<br />
Najnovije izmjene Zakona<br />
o porezu na dobit<br />
objavljene u Narodnim<br />
novinama <strong>broj</strong> 57/06,<br />
posljedica su aktivnosti vezanih<br />
uz usklađenja hrvatskog<br />
zakonodavstva s pravnom<br />
stečevinom Europske unije.<br />
Dosadašnje porezne olakšice<br />
i oslobođenja ocijenjene<br />
su u Europskoj komisiji kao<br />
nespojive s funkcioniranjem<br />
jedinstvenog tržišta, kao i s<br />
pravnom stečevinom Europske<br />
unije. Novine donesene<br />
novim Izmjenama zakona o<br />
porezu na dobit stupit će na<br />
snagu 1. siječnja 2007.<br />
S obzirom na veliki <strong>broj</strong><br />
obrtnika koji su obveznici<br />
poreza na dobit, donosimo<br />
pregled novih izmjena.<br />
Ukidanje poreznih<br />
olakšica i stavaka koji<br />
dodatno smanjuju<br />
poreznu osnovicu<br />
U skupini stavki koje<br />
umanjuju osnovicu poreza<br />
na dobit, ukidaju se sljedeće<br />
olakšice:<br />
– svote plaća i doprinosa<br />
na plaću novih zaposlenika<br />
za razdoblje za koje se utvrđuje<br />
porez, a koja je isplaćena<br />
do dana podnošenja porezne<br />
prijave,<br />
– svote troškova nastale za<br />
istraživanje i razvoj,<br />
– svote troškova nastale za<br />
školovanje i stručno usavršavanje<br />
zaposlenika.<br />
Do sada su navedeni troškovi<br />
uz to što su korišteni kao<br />
rashodi pri redovnom obračunu<br />
poslovanja, korišteni i<br />
kao dodatna olakšica, i time<br />
su dva puta umanjivali poreznu<br />
osnovicu. Često su na taj<br />
način pridonijeli iskazivanju<br />
poreznog gubitka koji je porezni<br />
obveznik mogao prenositi<br />
idućih pet godina.<br />
Novim izmjenama zakona<br />
izmijenjena je točka 5. članka<br />
6. koja sada propisuje da se<br />
porezna osnovica može smanjiti<br />
dodatno za svotu poticaja<br />
u obliku poreznog oslobođenja<br />
ili olakšice sukladno<br />
posebnim propisima. Pritom,<br />
ovi poticaji moraju biti odobreni<br />
u skladu s posebnim<br />
propisima o državnim potporama.<br />
Porezni obveznici koji<br />
koriste porezna oslobođenja<br />
ili olakšice iz članka 6. stavka<br />
1. točka 5. obvezni su osigurati<br />
posebno knjigovodstveno<br />
praćenje poslovnih događaja<br />
i obračun dobiti za djelatnost<br />
za koju koriste ova porezna<br />
oslobođenja ili olakšice.<br />
Ukidanje poreznih<br />
olakšica za posebne<br />
poduzetnike<br />
Novim izmjenama zakona<br />
ukidaju se olakšice za<br />
određene skupine poreznih<br />
obveznika i to:<br />
– briše se članak 25. kojim<br />
se oslobađaju plaćanja poreza<br />
na dobit porezni obveznici<br />
koji su registrirani i obavljaju<br />
isključivo istraživačko-razvojnu<br />
djelatnost<br />
– briše se članak 26. kojim<br />
su bili uređeni poticaji<br />
ulaganja za novoosnovana<br />
trgovačka društva, te oslobođenje<br />
od porezna na dobit<br />
za brodarsku djelatnost od<br />
iskorištavanja brodova u međunarodnoj<br />
plovidbi<br />
– briše se članak 27. kojim<br />
se propisivala snižena stopa<br />
poreza na dobit za porezne<br />
obveznike koji zapošljavaju<br />
osobe s invaliditetom.<br />
Ovime se ne ukida u potpunosti<br />
mogućnost umanjenja<br />
porezne osnovice za sve<br />
navedene porezne olakšice i<br />
oslobođenja. Njih će se ubuduće<br />
moći koristiti na temelju<br />
Zakona o državnim potporama<br />
NN 140/05. i Uredbe<br />
o državnim potporama NN<br />
50/06.<br />
Donošenjem Pravilnika o<br />
porezu na dobit kojeg treba<br />
donijeti ministar financija u<br />
idućih šest mjeseci od dana<br />
stupanja Zakona na snagu,<br />
uredit će se detaljnija pravila<br />
o mogućnostima korištenja<br />
poreznih olakšica na osnovi<br />
državnih potpora.<br />
Neven Završki<br />
Potpore tradicijskim, deficitarnim i proizvodnim obrtima Grada Zagreba<br />
Gradsko poglavarstvo Grada Zagreba na temelju Pravilnika o kriterijima i načinu dodjele potpora tradicijskim, deficitarnim<br />
i proizvodnim obrtima (Službeni glasnik Grada Zagreba 9./05.),<br />
raspisuje<br />
Natječaj<br />
za dodjelu potpora tradicijskim, deficitarnim i proizvodnim obrtima<br />
1. Korisnici potpora: Korisnici potpora su obrtnici koji<br />
obavljaju tradicijske, deficitarne i proizvodne obrte sa<br />
sjedištem na području grada Zagreba. Tradicijski obrti<br />
su: cvjećarski i izrada umjetnog cvijeća, fotografski,<br />
izrada slika na porculanu, brijački, frizersko-vlasuljarski,<br />
frizerski, keramičarski, klesarski, krovopokrivački,<br />
izrada bunara, obrada kamena, pećarsko-keramičarski,<br />
tesarski, zidarski, bojanje predmeta od tekstila i kože,<br />
kišobranarski, izrada muških šešira, izrada ženskih šešira,<br />
izrada kapa, izrada rublja, steznika i pojasa, izrada<br />
narodnih nošnji, presvlačenje dugmadi, ćilimarski,<br />
pozamanterijski, tkalački, izrada čipki, krojački (izrada<br />
odjeće po mjeri i popravci), vunovlačarski, knjigovežnički,<br />
kartonaža, litografski, tiskarski, krznarski,<br />
kožuharski, limarski, bravarski, kovački, žicopletački<br />
i žličarski, izrada fenjera, brusačko-oštrački, ljevački,<br />
potkivački, puškarski, pekarski, postolarski, opančarski,<br />
soboslikarski, staklarski, staklopuhački, staklobrusački,<br />
duborezački, kolarski, bačvarski, košarački i pletarski,<br />
popravak stilskog i drugog namještaja – stolarski, restauriranje<br />
namještaja, izrada igračaka i ukrasnih predmeta<br />
od drva, tapetarski, torbarski, remenarski, rukavičarski,<br />
urarski (proizvodnja i popravci), izrada vezova i popluna,<br />
zlatarski (izrada i popravak predmeta od zlata), četkarski,<br />
izrada duhačkih instrumenata, izrada gudačkih i<br />
trzačkih instrumenata, izrada muzičkih instrumenata s<br />
klavijaturom, ugađanje glasovira, mesarski i kobasičarski<br />
(proizvodnja i prerada mesa), dimnjačarski, užarski,<br />
izrada dječjih igračaka, izrada vaga, izrada sita, izrada<br />
nalivpera, izrada lutaka, svjećarski i medarski, mlinarski,<br />
prerada spužvi, lončarski, proizvodnja mlinskih kamena,<br />
izrada i popravak čamaca, izrada vesla, prerada<br />
drvenih šiba, izrada predmeta od komušine, čišćenje i<br />
češljanje starih užadi, učinanje opančane kože, samaraški,<br />
restauriranje umjetničkih djela, lijevanje umjetnina,<br />
uzgoj pčela, proizvodnja meda i pčelinjeg voska. Deficitarni<br />
obrti su: elektroinstalaterski, kovinoglodački,<br />
armirački radovi, izolacijski radovi, postavljanje parketa<br />
i drugih drvenih podnih obloga, tapisona i linoleuma,<br />
pedikerski, kozmetičarski. Proizvodni obrti su: alatničarski,<br />
bakrokotlarski, brušenje koralja, drvogalanterijski,<br />
drvotokarski, graverski, izrada kravata, kitničarski,<br />
kovinopojasarski-metalopojasarski, licitarski-svjećarski,<br />
lončarski-keramičarski, metalogalanterijski, drvorezbarski,<br />
filigranski (izrada i popravak predmeta od srebra),<br />
glazbalarski, izrada amblema i aplikacija, izrada brtvila,<br />
izrada drvene ambalaže od otpadnog drva, izrada i<br />
postavljanje RTV-antena, izrada ispušnih cijevi, izrada<br />
ključeva, izrada kozmetičkih preparata i mirisnih sredstava,<br />
izrada mreža, izrada okvira i uokvirivanje slika,<br />
izrada opruga, izrada ortopedskih pomagala, izrada papirnate<br />
konfekcije, izrada pušačkog pribora, izrada svjetiljki<br />
i sjenila za svjetiljke, izrada slamnatih šešira, izrada<br />
tijesta i kora za pite, izrada ukrasa za novogodišnje jelke,<br />
izrada zaštitne odjeće, izrada zaštitnih traka za prozore,<br />
izrada zavjesa, izrada, popravak i servis pribora za pisanje<br />
i graviranje, mehanička prerada ljekovitih biljaka,<br />
pismoslikarski, pjeskarski, plastičarski, pletenje stropne<br />
trske, prerada čaja, prerada dlake trave, pročišćavanje i<br />
prerada perja, proizvodnja imitacije nakita, proizvodnja<br />
začina, sitotisak i svilotisak, stolarski, strojno i ručno ple<br />
tenje, šivanje autopresvlaka, šivanje kožne odjeće, šivanje<br />
vreća, tokarski, trikotažerski.<br />
2. Namjena korištenja potpora: Potpore se odobravaju za:<br />
a) razvoj obrtničke djelatnosti: nabavu opreme, uređivanje<br />
poslovnog prostora, edukaciju naučnika i zaposlenih,<br />
promotivne aktivnosti (troškovi izlaganja na sajmovima<br />
i troškovi izrade promidžbenog materijala), certifikate<br />
kvalitete i znakove »<strong>Hrvatska</strong> kvaliteta«, »Izvorno hrvatsko«<br />
ili »Zagrebački suvenir«<br />
b) sufinanciranje dijela troškova poslovanja: spomeničku<br />
rentu. Pravo na korištenje potpora ostvaruje se za tekuću<br />
kalendarsku godinu.<br />
3. Kriteriji za dodjelu potpora: poboljšavanje uvjeta rada<br />
radionice, educirani naučnici, ulaganja u edukaciju zaposlenih,<br />
posebne karakteristike proizvoda, ostvarena<br />
priznanja na sajmovima i izložbama, duljina obavljanja<br />
obrta, obiteljska tradicija.<br />
4. Visina potpora: Visina potpora ovisna je o ukupno utvrđenom<br />
koeficijentu prema kriterijima iz Pravilnika. Najviši<br />
pojedinačni iznos potpore može iznositi 20.000,00<br />
kuna godišnje, a najniži 5 000,00 kuna. Obrt sa statusom<br />
kulturnog dobra, odnosno koji je preventivno zaštićen<br />
ostvaruje pravo na najviši pojedinačni iznos potpore.<br />
5. Zahtjev za dodjelu potpora: Zahtjev za dodjelu potpora,<br />
s pripadajućom dokumentacijom, podnosi se Povjerenstvu<br />
za potpore tradicijskim, deficitarnim i proizvodnim<br />
obrtima preko Gradskog ureda za gospodarstvo.<br />
Uz zahtjev za dodjelu potpora prilaže se sljedeća<br />
dokumentacija: program razvoja djelatnosti s prikazom<br />
poboljšavanja uvjeta rada radionice (nabava opreme ili/i<br />
uređivanje prostora); presliku rješenja o osnivanju obrta<br />
s upisanom djelatnošću i obrtnicu; račune, predračune<br />
za nabavu opreme, odnosno troškovnik za uređivanje<br />
prostora; potvrdu o educiranju zaposlenika; potvrdu<br />
Hrvatske obrtničke komore, Obrtničke komore Zagreb o<br />
educiranim naučnicima; presliku priznanja na sajmovima<br />
i izložbama; dokaz o posjedovanju certifikata kvalitete<br />
ili znakova: »Zagrebački suvenir«, »<strong>Hrvatska</strong> kvaliteta«<br />
ili »Izvorno hrvatsko«; – potvrdu Hrvatske obrtničke<br />
komore, Obrtničke komore Zagreb o obiteljskoj tradiciji<br />
obrta; presliku žiro-računa.<br />
Obrazac Zahtjeva za dodjelu potpora može se dobiti u<br />
GRADSKOM UREDU ZA GOSPODARSTVO GRADA<br />
ZAGREBA, Zagreb, Trg Stjepana Radića 1; sobe 106 i 109,<br />
tel. 61-01-106 i 61-01-109.<br />
Obrazac Zahtjeva za dodjelu potpora može se dobiti u Hrvatskoj<br />
obrtničkoj komori, a nalazi se i na sljedećoj adresi:<br />
www.zagreb.hr.<br />
Popunjeni obrazac zahtjeva podnosi se Gradskom uredu za<br />
gospodarstvo, osobno, a nepotpuni se zahtjevi neće razmatrati.<br />
Odluka o dodjeli potpora<br />
Konačnu odluku o dodjeli potpora donosi Gradsko poglavarstvo<br />
Grada Zagreba, a odobrena se sredstva isplaćuju na<br />
žiroračun obrtnika.<br />
Trajanje natječaja<br />
Natječaj je otvoren 45 dana od dana objavljivanja.<br />
(Natječaj je objavljen 9. 9. 2006. u »Večernjem listu« i »Jutarnjem<br />
listu«).<br />
Potpore inovatorima Grada Zagreba<br />
Gradsko poglavarstvo Grada Zagreba na temelju Pravilnika<br />
o uvjetima za odobravanje potpora inovatorima (Službeni<br />
glasnik Grada Zagreba 8/05)<br />
raspisuje<br />
NATJEČAJ<br />
za odobravanje potpora inovatorima radi pripreme<br />
inovacija za poduzetničko korištenje<br />
I. KORISNICI POTPORA SU: • Fizičke i pravne osobe<br />
koje razvijaju i promoviraju inovacije za poduzetničko<br />
korištenje prema uvjetima i kriterijima u točkama 2.1., 2.3.<br />
i 4.1.2. Programa poticanja razvoja obrta, malog i srednjeg<br />
poduzetništva u Gradu Zagrebu, a čije je prebivalište ili<br />
sjedište na području Grada Zagreba. • mladi inovatori,<br />
učenici zagrebačkih osnovnih, strukovnih i srednjih škola<br />
i studenti Sveučilišta u Zagrebu do 27 godina starosti.<br />
II.<br />
NAMJENA POTPORA: Potpore su namijenjene za financiranje:<br />
• provedbe zaštite industrijskog vlasništva u zemlji<br />
i inozemstvu; • razvoja i tehničko-tehnološke obrade inovacija;•<br />
tržno-ekonomske obrade inovacija; • sufinanciranje<br />
promotivnih aktivnosti u svrhu predstavljanja inovacije<br />
poslovnoj javnosti; • poticanje rada mladih inovatora; •<br />
poduzetničkog obrazovanja inovatora. Potpore se odobravaju<br />
i za naknadno pokriće troškova, koje je inovator<br />
ostvario u razvijanju inovacije prije raspisivanja natječaja.<br />
Potpore se ne odobravaju za iste inovacije i namjene za koje<br />
su već odobrene prema prethodnim natječajima.<br />
III. NAČIN KORIŠTENJA POTPORA: Potpore se koriste<br />
preko Tehnološkog parka d.o.o., Zagreb, Drvinje 63, a<br />
doznačuju se isključivo na temelju predračuna ili računa<br />
izvršiteljima odobrenih usluga. Potpore se ne odobravaju<br />
za iste inovacije i namjene za koje su već odobrene prema<br />
prethodnim natječajima.<br />
IV. KRITERIJI ZA DODJELU POTPORA: Izbor inovacija za<br />
koje će se dodijeliti potpora, obavlja se prema sljedećim<br />
kriterijima: • ocjeni dokumentacije za zaštitu industrijskog<br />
vlasništva; • pokazateljima o tržišnoj poziciji inovacije;<br />
• uspjehu prethodnih inovacija u tržišnoj primjeni;<br />
• osvojenim nagradama i priznanjima na domaćim i<br />
inozemnim izložbama inovacija; • ekološkoj podobnosti i<br />
energetskoj prihvatljivosti inovacije; • ocjeni kreativnosti<br />
mladih inovatora.<br />
V. ZAHTJEV ZA DODJELU POTPORA: Obrazac Zahtjev<br />
za potporu može se dobiti na sljedećim mjestima:<br />
TEHNOLOŠKI PARK ZAGREB d.o.o. Zagreb, Drvinje 63, tel.<br />
36 67 101 ili SAVEZ INOVATORA ZAGREBA Zagreb, Trg<br />
žrtava fašizma 14, tel. 46 12 517.<br />
Zahtjev za potporu, s pripadajućom dokumentacijom, podnosi<br />
se Savjetu za potpore inovatorima preko Tehnološkog parka<br />
Zagreb d.o.o., Zagreb, Drvinje 63.<br />
VI. ZAHTJEVU ZA DODJELU POTPORA TREBA PRILO-<br />
ŽITI: • presliku osobne iskaznice ako je inovator fizička<br />
osoba; • presliku registracije o osnivanju pravne osobe,<br />
ako je inovator pravna osoba; • mladi inovatori dokaz o<br />
pohađanju škole (fakulteta); • dokaz o zatraženoj ili dodijeljenoj<br />
zaštiti industrijskog vlasništva; • predračun Državnog<br />
zavoda za intelektualno vlasništvo o troškovima<br />
provedbe zaštite (ako postoji); • opis tehničkog rješenja,<br />
namjene, načina i mjesta primjene inovacije; • preslike<br />
priznanja, diploma i nagrada dodijeljenih na tuzemnim<br />
i inozemnim priredbama; • tehničko-tehnološku dokumentaciju<br />
(ako postoji); • rezultate ispitivanja inovacije<br />
(ako postoje); • poslovni ugovor, predugovor ili druge<br />
dokaze o tržišnoj realizaciji inovacije (ako postoje); • poslovni<br />
ugovor ili druge dokaze o tržišnoj realizaciji prethodnih<br />
inovacija (ako postoje).<br />
VII. ROK ZA PODNOŠENJE ZAHTJEVA: Zahtjevi za potporama<br />
mogu se podnositi u roku 45 dana od objave natječaja<br />
u dnevnom tisku. Svim podnositeljima zahtjeva bit<br />
će odgovoreno u roku 90 dana od podnošenja istog.
18 Obrtničke <strong>novine</strong> SAVJETNIK<br />
Subota, 23. rujna 2006.<br />
ZAŠTITA POTROŠAČA<br />
Zaštitom kupca do poslovnog uspjeha<br />
Prema najavama iz Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva, na jesen očekujemo izmjene i dopune<br />
Zakona o zaštiti potrošača<br />
Anđelko Vojvoda<br />
Usporedno s otvaranjem<br />
slobodnog<br />
tržišta europskih<br />
država članica, kao i u<br />
zemljama u procesu pridruživanja,<br />
ojačava se<br />
proces zaštite potrošača.<br />
Navedeno zahtijeva<br />
dodatne troškove, ali je<br />
nužno potrebno kako bi<br />
se osigurala minimalna<br />
razina sigurnosti proizvoda<br />
i usluga, povećala<br />
zaštita zdravlja i života,<br />
a time istodobno utjecalo<br />
na funkcioniranje tržišnog<br />
gospodarstva.<br />
Zakonom o zaštiti potrošača<br />
(NN. 96/03) objedinjena<br />
je i uređena zaštita<br />
osnovnih prava potrošača<br />
pri kupnji proizvoda<br />
i usluga, kao i pri drugim<br />
oblicima stjecanja proizvoda<br />
i usluga na tržištu.<br />
Navedeno se ostvaruje<br />
putem prava na zaštitu<br />
gospodarskih interesa<br />
potrošača, pravo na zaštitu<br />
od opasnosti za život,<br />
zdravlje i imovinu, pravo<br />
na djelotvornu pravnu<br />
zaštitu potrošača, pravo<br />
na informiranje i izobrazbu<br />
potrošača, pravo na<br />
udruživanje potrošača sa<br />
svrhom zaštite njihovih<br />
interesa, pravo na predstavljanje<br />
potrošača i ravnopravno<br />
sudjelovanje<br />
predstavnika potrošača u<br />
radu tijela koja rješavaju<br />
o stvarima od interesa za<br />
potrošače.<br />
Slobodno kretanje<br />
roba<br />
Potpuno ukinut nekadašnji<br />
granični nadzor<br />
(carine i kvote) za zemlje<br />
EU i djelomično smanjen<br />
za zemlje u procesu<br />
pridruživanja rezultat<br />
je temeljnog postulata<br />
nastanka EU. Slobodno<br />
kretanje roba (ovdje naglašavamo:<br />
oslobođeno<br />
administrativnih barijera,<br />
ali ne i sanitarnog te<br />
tehničkog nadzora) potrebno<br />
je u cilju sigurnog<br />
rada i života neprekidno<br />
kontrolirati i nadzirati.<br />
Stoga se postavlja pitanje:<br />
»Kako u uvjetima<br />
slobodnog kretanja roba<br />
učinkovito zaštititi potrošača?«<br />
Odnosno, kako se<br />
zaštititi od nekvalitetnih<br />
i opasnih roba, (poluproizvoda<br />
i gotovih proizvoda)<br />
te pritom vlastitim<br />
proizvodom steći konkurentsku<br />
prednost na<br />
tržištu EU, koje trenutačno<br />
<strong>broj</strong>i oko 450 milijuna<br />
stanovnika.<br />
Kao što je već poznato,<br />
potpisivanjem Sporazu-<br />
ma o stabilizaciji i pridruživanju<br />
(SSP) u tijeku je<br />
normativno usklađivanje,<br />
koje vjerujemo neće naići<br />
na velike prepreke, ali<br />
će se provedba i nadzor<br />
usvojenih standarda morati<br />
kontinuirano pratiti,<br />
a u slučaju povrede sankcionirati<br />
od strane svake<br />
zemlje članice. Navedeno<br />
je na tehničkom prostoru<br />
uređeno osnovnim principima<br />
EU regulative putem<br />
novog pristupa i općeg<br />
pristupa, kojim se uređuje<br />
sustav akreditacije, mjeriteljstva,<br />
normizacije,<br />
odnosno CE označavanje<br />
za proizvodnju i trgovinu<br />
(strojevima, elektroproizvodima<br />
i opremom, konstrukcijskim<br />
i građevnim<br />
materijalima, opremom<br />
za pomorstvo, sredstvima<br />
osobne zaštite, radio<br />
i telekomunikacijskom<br />
opremom, medicinskom<br />
opremom, posudama<br />
pod tlakom, liftovima,<br />
igračkama i dr.). Takvom<br />
provedbom nadzora u<br />
konstrukciji, probnim serijama,<br />
proizvodnji i trgovini<br />
za određenu skupinu<br />
proizvoda, omogućava se<br />
slobodan pristup EU tržištu.<br />
RAPEX i RASSAF<br />
Jedan od dodatnih alata<br />
za zaštitu potrošača<br />
je uspostava RAPEX-a<br />
– sustava za prijenos i<br />
brzu razmjenu podataka<br />
o štetnosti uporabe određenih<br />
proizvoda na tržištu<br />
(RAPEX – Rapid Alert<br />
System). Putem RAPEX-a<br />
države članice upozoravaju<br />
o proizvodima (osim<br />
hrane, farmaceutskih i<br />
medicinskih proizvoda)<br />
koji predstavljaju ozbiljnu<br />
prijetnju za zdravlje i<br />
sigurnost potrošača. Europska<br />
komisija je 2. ožujka<br />
ove godine predstavila<br />
Izvještaj za 2005. godinu<br />
o brzom upozoravanju na<br />
opasne proizvode.<br />
Izdvajamo: Prošle se godine<br />
gotovo udvostručio <strong>broj</strong><br />
upozorenja na opasne proizvode<br />
na europskom tržištu<br />
s 388 u 2004. do 701 u 2005.<br />
Blizu 50 % opasnih proizvoda<br />
su uvozni proizvodi.<br />
Četvrtina od svih proizvoda,<br />
na koje se upozorava su<br />
igračke, a slijede električni<br />
uređaji. Te dvije kategorije<br />
proizvoda bile su najopasnije<br />
i 2004. godine. U 2005. za<br />
80 % povećano je obavješćivanje<br />
o ozbiljnim rizicima u<br />
odnosu na prethodnu godinu.<br />
U takvim proizvodima<br />
opasnost uglavnom (32 %)<br />
prijeti od električnog udara.<br />
Iako je tijekom 2005. znatno<br />
unaprijeđen sustav obavještavanja,<br />
pogotovo u nekim<br />
novim članicama, takvo povećanje<br />
ne može se objasniti<br />
tek poboljšanom metodom<br />
izvješćivanja.<br />
Slijedeći direktive EU i<br />
u RH, na temelju čl. 8. Zakona<br />
o općoj sigurnosti<br />
proizvoda (NN. 158/03)<br />
potrebno je donijeti uredbu<br />
o sadržaju i postupku<br />
obavješćivanja drugih<br />
tijela državne uprave,<br />
međunarodnih subjekata<br />
DATUM:<br />
Primjer: HR - RASFF-2006/20 TABLICA 1: OBAVIJEST O OPASNOSTI/ALERT,<br />
http://www.hah.hr/pdf/tjedan20hr.pdf, i http://wwww.hah.hr/pdf/tjedan13hr.pdf<br />
MJESTO<br />
UZORKOVANJA<br />
BR:<br />
18. 05. 2006. tržište 015/06<br />
17. 05. 2006. tržište 016/06<br />
17. 05. 2006. tržište 017/06<br />
17. 05. 2006. tržište 018/06<br />
17. 05. 2006. tržište 019/06<br />
18. 05. 2006. tržište 020/06<br />
18. 05. 2006. tržište 021/06<br />
28. 03. 2006. granica ABS/06<br />
24. 03. 2006. granica ABT/06<br />
i javnosti o rizicima koji<br />
mogu predstavljati proizvodi<br />
za zdravlje i sigurnost<br />
ljudi, o stavljanju tih<br />
proizvoda na tržište, odnosno<br />
o mjerama poduzetim<br />
za njihovo povlačenje<br />
s tržišta.<br />
Članak 8.<br />
Vlada Republike Hrvatske<br />
uredbom će propisati sadržaj<br />
i postupak obavještavanja<br />
drugih tijela državne uprave,<br />
međunarodnih subjekata<br />
i javnosti o rizicima koje<br />
mogu predstavljati proizvodi<br />
za zdravlje i sigurnost<br />
ljudi, o stavljanju tih proizvoda<br />
na tržište, odnosno o<br />
mjerama poduzetim za njihovo<br />
povlačenje s tržišta.<br />
U području proizvodnje<br />
i prometa hrane glavna<br />
pozornost pridaje se<br />
zdravstvenoj ispravnost<br />
i higijeni hrane. Osim<br />
vrlo kvalitetnih i strogih<br />
zakonskih propisa u<br />
području proizvodnje,<br />
DATUM: OBAVIJEST OD: BR: RAZLOG OBAVIJESTI:<br />
06/06/2006 BELGIJA 2006.0352<br />
06/06/2006 GRČKA 2006.0353<br />
06/06/2006 GRČKA 2006.0354<br />
06/06/2006 GRČKA 2006.0355<br />
06/06/2006 GRČKA 2006.0356<br />
arsen i preveliki sadržaj nitrata u flaširanoj<br />
vodi<br />
promijenjena senzorska svojstva ovčjih<br />
kostiju<br />
promijenjena senzorska svojstva<br />
zamrznutih goveđih kobasica<br />
obmana – promijenjen datum zamrznutih<br />
kriški slanine<br />
otpuštanje di(2-etilheksil)adipat (DEHA) sa<br />
folije za pakiranje hrane<br />
06/06/2006 ITALIJA 2006.0357 aflatoksini u prženom i slanom pistaciju<br />
06/06/2006 BELGIJA 2006.0358<br />
RAZLOG OBAVIJESTI:<br />
sadržaj sumpornog dioksida u keksima veći<br />
od dozvoljenog<br />
Salmonella spp u ribljem brašnu – hrana za<br />
životinje<br />
Salmonella spp u super smjesi za piliće i<br />
super smjesi za nesilice – hrana za životinje<br />
Salmonella spp u ribljem brašnu – hrana za<br />
životinje<br />
Salmonella spp u ribljem brašnu – hrana za<br />
životinje<br />
Salmonella spp u ribljem brašnu – hrana za<br />
životinje<br />
Salmonella spp u ribljem brašnu – hrana za<br />
životinje<br />
povećan sadržaj aerobnih mezofilnih<br />
bakterija i plijesni u oljuštenim orasima<br />
povećan <strong>broj</strong> mikroorganizama u pripravku<br />
za dijetetski napitak<br />
prerade i prometa hrane<br />
i <strong>Hrvatska</strong> agencija za<br />
hranu (Osnivač je Vlada<br />
RH) osnovana 14. lipnja<br />
2003. na temelju Zakona<br />
o hrani, također provodi<br />
zadaću zaštite potrošača.<br />
Zakonom o hrani iz 2003.<br />
godine i drugim propisima,<br />
stvorena je snažna<br />
baza za osiguranje sigurne<br />
hrane, dok se uvođenje<br />
načela HACCP – sustava<br />
u proizvodnji i prometu<br />
hrane smatra bitnom<br />
dogradnjom i uvjetom<br />
u povezivanju s EU. Sve<br />
navedeno, Odlukom Vijeća<br />
Europe 92/59/EEC iz<br />
1992., također dodatno se<br />
prati uvođenjem Žurnog<br />
sustava obavještavanja<br />
otpuštanje 4,4’-diaminodifenilmetana sa<br />
kuhinjskog pribora<br />
EU RASFF, a u Republici<br />
Hrvatskoj HR RASFF.<br />
Izmjene i dopune<br />
Zakona o zaštiti<br />
potrošača<br />
Uspostavom predstavljenog<br />
integriranog sustava<br />
kontrole proizvoda<br />
za očekivati je povećanje<br />
zadovoljstva potrošača,<br />
a time i zaštite zdravlja i<br />
života. Prema najavama<br />
ZEMLJA<br />
PODRIJETLA:<br />
Turska<br />
Italija<br />
<strong>Hrvatska</strong><br />
<strong>Hrvatska</strong><br />
<strong>Hrvatska</strong><br />
<strong>Hrvatska</strong><br />
<strong>Hrvatska</strong><br />
Rumunjska<br />
Francuska<br />
iz Ministarstva gospodarstva,<br />
rada i poduzetništva,<br />
na jesen očekujemo<br />
izmjene i dopune Zakona<br />
o zaštiti potrošača koje<br />
moraju biti u skladu sa<br />
sljedećim EU direktivama:<br />
Primjer: EU - RASFF-2006/23 TABLICA 1: OBAVIJEST O OPASNOSTI<br />
http://www.hah.hr/pdf/tjedan23.pdf ili http://ec.europa.eu/food/rapidalert/index_en.htm<br />
ZEMLJA<br />
PODRIJETLA:<br />
SAUDIJSKA ARABIJA<br />
ŠPANJOLSKA VIA<br />
NIZOZEMSKA<br />
NIZOZEMSKA<br />
NIZOZEMSKA<br />
FRANCUSKA<br />
IRAN VIA<br />
NJEMAČKA<br />
NIZOZEMSKA
Subota, 23. rujna 2006.<br />
SAVJETNIK<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> 19<br />
Acquis Poglavlje 23:<br />
Zaštita potrošača i<br />
zdravlja<br />
1. Direktiva Vijeća<br />
84/450/EEZ od 10.<br />
rujna 1984. o usklađivanju<br />
pravnih propisa,<br />
uredbi i upravnih<br />
propisa država članica<br />
koji se odnose na zavaravajuće<br />
oglašavanje.<br />
2. Direktiva Vijeća<br />
85/374/EEZ od 25.<br />
srpnja 1985. o usklađivanju<br />
zakona, propisa<br />
i administrativnih<br />
odredbi država članica,<br />
a koje se odnose na<br />
odgovornost za neispravne<br />
proizvode.<br />
3. Direktiva Vijeća<br />
85/577/EEZ od 20.<br />
prosinca 1985. godine<br />
za zaštitu potrošača<br />
u pogledu ugovora<br />
sklopljenih izvan poslovnih<br />
prostorija.<br />
4. Direktiva Vijeća<br />
87/102/EEZ od 22.<br />
prosinca 1986. za<br />
usklađivanje zakona,<br />
uredbi i upravnih<br />
propisa država članica<br />
koji se odnose na<br />
potrošačke kredite u<br />
skladu s izmjenama i<br />
dopunama Direktive<br />
Vijeća 90/88/EEC te<br />
Direktive 98/7/EZ.<br />
5. Direktiva Vijeća<br />
87/357/EEZ od 25.<br />
lipnja 1987. o usklađivanju<br />
pravnih propisa<br />
država članica koji se<br />
odnose na proizvode<br />
koji, budući da nisu<br />
kakvim se predstavljaju,<br />
ugrožavaju<br />
zdravlje ili sigurnost<br />
potrošača.<br />
6. Direktiva Vijeća<br />
90/314/EEZ od 13.<br />
lipnja 1990. godine<br />
o paket-putovanjima,<br />
paket-odmorima i paket-turama.<br />
7. Direktiva 2001/95/EZ<br />
Europskog parlamenta<br />
i Vijeća od 3. prosinca<br />
2001. godine o općoj<br />
sigurnosti proizvoda<br />
– opozivajući Direktivu<br />
Vijeća 92/59/EEZ<br />
od 29. lipnja 1992. o<br />
općoj sigurnosti proizvoda<br />
u siječnju 2004.<br />
8. Direktiva Vijeća<br />
93/13/EEZ od 5. travnja<br />
1993. o nepoštenim<br />
uvjetima u potrošačkim<br />
ugovorima.<br />
9. Direktiva 94/47/EC<br />
Europskog parlamenta<br />
i Vijeća od 26.<br />
listopada 1994. o zaštiti<br />
kupaca s obzirom<br />
na određene aspekte<br />
ugovora koji se odnose<br />
na pravo korištenja<br />
nekretnina na osnovi<br />
time-sharinga.<br />
10. Direktiva 97/7/EZ Europskog<br />
parlamenta i<br />
Vijeća od 20. svibnja<br />
1997. o zaštiti potrošača<br />
vezano na ugovore<br />
na daljinu – Izjava Vijeća<br />
i Parlamenta glede<br />
članka 6 (1) – Izjava<br />
Komisije glede Članka<br />
3 (1), prvi redak.<br />
11. Direktiva 97/55/EZ<br />
Europskog parlamenta<br />
i Vijeća od 6. listopada<br />
1997. koja nadopunjuje<br />
Direktivu 84/450/<br />
EEZ vezano uz zavaravajuće<br />
oglašavanje<br />
kako bi se uvrstilo poredbeno<br />
oglašavanje.<br />
12. Direktiva 98/6/EZ<br />
Europskog parlamenta<br />
i Vijeća od 16. veljače<br />
1998. o zaštiti potrošača<br />
u prikazivanju<br />
cijena proizvoda koji<br />
su ponuđeni potrošačima.<br />
13. Direktiva 98/27/EZ<br />
Europskog parlamenta<br />
i Vijeća od 19. svibnja<br />
1998. o sudskim<br />
nalozima za zaštitu<br />
interesa potrošača.<br />
14. Direktiva 1999/44/<br />
EZ Europskog parlamenta<br />
i Vijeća od 25.<br />
svibnja 1999. o nekim<br />
aspektima prodaje<br />
robe široke potrošnje<br />
i popratnim jamstvima.<br />
15. Direktiva 2002/65/<br />
EZ Europskog parlamenta<br />
i Vijeća od 23.<br />
rujna 2002. o oglašavanju<br />
na daljinu financijskih<br />
usluga za<br />
potrošače, kojom se<br />
izmjenjuje Direktiva<br />
Vijeća 90/619/EEZ i<br />
Direktive 97/7/EZ i<br />
98/27/EZ.<br />
16. Uredba 2006/2004/EZ<br />
Europskog parlamenta<br />
i Vijeća od 27. listopada<br />
2004. o suradnji<br />
između državnih tijela<br />
odgovornih za provedbu<br />
zakona o zaštiti<br />
potrošača (Uredba o<br />
suradnji oko zaštite<br />
potrošača).<br />
17. Direktiva 2005/29/<br />
EZ Europskog parlamenta<br />
i Vijeća od 11.<br />
svibnja 2005. vezano<br />
uz neispravne trgovačke<br />
postupke trgovaca<br />
prema potrošačima<br />
na unutarnjem<br />
tržištu koja izmjenjuje<br />
Direktivu Vijeća<br />
84/450/EEZ, Direktive<br />
97/7/EZ, 98/27/<br />
EZ i 2002/65/EZ Europskog<br />
parlamenta i<br />
Vijeća te Uredbu (EZ)<br />
br. 2006/2004 Europskog<br />
parlamenta i Vijeća<br />
(Direktiva o Neispravnim<br />
trgovačkim<br />
postupcima).<br />
Jasno je svima da se moraju<br />
štititi i poštivati prava<br />
potrošača te se očekuje<br />
da će najavljene izmjene i<br />
dopune slijediti EU načela.<br />
Ipak, i sami potrošači<br />
moraju poznavati zakon i<br />
svoja prava, ali i obveze i<br />
način ostvarivanja prava.<br />
Primjena Regule preuzete<br />
iz rimskog prava »CAVE-<br />
AT EMPTOR« – »Neka<br />
kupac bude oprezan kod<br />
kupnje« bitno će uštedjeti i<br />
vrijeme i novac. Zaštita potrošača<br />
ne smije se shvaćati<br />
kao prisila i ograničenje<br />
poslovanja proizvođača i<br />
trgovaca naspram kupaca,<br />
već normalan razvojni put<br />
prepoznavanja potreba<br />
kupca. Time se tek stvara<br />
okruženje u kojem se štiti<br />
kupac, a trajnom obvezom<br />
uočavanja i mjerenja potreba<br />
i zadovoljstava kupaca,<br />
ostvaruje se uspjeh u<br />
poslovanju.<br />
SUD ČASTI<br />
HRVATSKE OBRTNIČKE KOMORE<br />
Zagreb, Ilica 49<br />
Broj: O-I-40/06<br />
Zagreb, 28. lipnja 2006. g.<br />
PRESUDA<br />
Sud časti Hrvatske obrtničke komore u vijeću sastavljenom<br />
od sudaca R. B., kao predsjednika vijeća, te A. K. i J. B., kao<br />
članova vijeća, odlučujući po prijavi prijavitelja Petra Dabelića,<br />
Babino Polje – otok Mljet, Sobra 35, kojeg zastupa Dražen<br />
Crnković, odvjetnik iz Zagreba, Vlaška 77, protiv prijavljenog:<br />
»TIHO-GRAD«, građevinski obrt, vl. Tihomir Vranješ, iz<br />
Zagreba, Trg Ivana Kukuljevića 6, radi povrede dobrih poslovnih<br />
običaja, nakon rasprave održane 28. lipnja 2006. godine,<br />
u prisutnosti z.z. punomoćnika prijavitelja Ane Kebet,<br />
odvjetničke vježbenice prijavitelja, a u odsutnosti zastupnika<br />
prijavljenog,<br />
PRESUDIO JE<br />
Prijavljeni »TIHO-GRAD« – građevinski obrt, vlasnik Tihomir<br />
Vranješ, Zagreb, Trg Ivana Kukuljevića 6<br />
ODGOVORAN JE<br />
što je dana 18. 02. 2006. godine s prijaviteljem Petrom Dabelićem<br />
sklopio pismeni ugovor o izvođenju obrtničkih radova<br />
na kampu u Uvali Sutomiholjska, otok Mljet, s pravima i obvezama<br />
stranaka u tom ugovoru, a prijavljeni se, pored drugih<br />
obveza, obvezao izvesti radove u roku 40 dana po zaključenju<br />
ugovora pa unatoč tome što je prijavitelj svoju obvezu<br />
iz ugovora ispunio, prijavljeni je dana 13. ožujka 2006. godine<br />
napustio gradilište, a da radove nije dovršio, a izvedeni radovi<br />
su nekvalitetni i suprotni pravilima struke te se unatoč<br />
opomeni pred tužbu od 21. ožujka 2006. g., da nastavi s radovima<br />
i ukloni nedostatke, umjesto toga prijavitelju telefonom<br />
zaprijetio,<br />
čime je postupio protivno odredbama članka 5. Pravilnika o<br />
Sudu časti Hrvatske obrtničke komore, a što se sve smatra povredom<br />
dobrih poslovnih običaja u obavljanju obrta,<br />
pa mu se na temelju članka 8. stavak 1. toč. 3. Pravilnika o<br />
Sudu časti Hrvatske obrtničke komore, izriče mjera<br />
JAVNA OPOMENA<br />
UZ OBJAVLJIVANJE U TISKU<br />
Obrazloženje kao nepotrebno ispušteno<br />
SUD ČASTI<br />
HRVATSKE OBRTNIČKE KOMORE<br />
Broj: O-I-53/2006<br />
Zagreb, 7. lipnja 2006. g.<br />
PRESUDA<br />
Sud časti Hrvatske obrtničke komore, u vijeću sastavljenom<br />
od sudaca R. B. kao predsjednika vijeća, te J. B. i A. K. kao<br />
članova vijeća, odlučujući po prijavi prijavitelja Gvozdana<br />
Vukašina iz Zagreba, Maksimirska 107, protiv prijavljenog:<br />
Automehaničarski i autolimarski obrt, vl. Roman Kovačević,<br />
iz Zagreba, Petrova 101a, radi povrede dobrih poslovnih<br />
običaja, nakon održane glavne rasprave dana 7. lipnja 2006.<br />
godine u prisutnosti prijavitelja, a u odsutnosti zastupnika<br />
prijavljenog,<br />
PRESUDIO JE<br />
Prijavljeni: Automehaničarski i autolimarski obrt, vl. Roman<br />
Kovačević, Zagreb, Petrova 101a<br />
ODGOVORAN JE<br />
što je dana 21. travnja 2006. godine primio na popravak automobil<br />
prijavitelja marke ‘Mazda 323’ 1.3 LX, reg. br. ZG 283<br />
L, s dijagnozom kvara brtvila glave motora, uz ugovorenu<br />
cijenu popravka od 2.000,00 kuna te na traženje za dijelove<br />
primio 1.000,00 kuna, ali nije izdao potvrdu ni račun pa se<br />
tijekom popravka utvrdilo da nije kvar u brtvilu, već da je<br />
pukla glava motora te je naknadno dogovoren popravak za<br />
300 eura, a s limarom, djelatnikom prijavljenog, ugovoren je<br />
popravak karoserije za 1.000,00 kuna, da bi prijavitelj vozilo<br />
preuzeo 9. svibnja 2006. godine, ali mu prijavljeni nije izdao<br />
račun ni nakon obećanog roka od tri dana, pa ni do podnošenja<br />
prijave 16. 05. 2006. g., a niti do zaključenja rasprave 7. lipnja<br />
2006. godine, a automobil nije popravljen unatoč traženju i<br />
reklamaciji prijavitelja, čime je postupio protivno odredbama<br />
članka 5. Pravilnika o Sudu časti Hrvatske obrtničke komore,<br />
a što se sve smatra povredom dobrih poslovnih običaja u<br />
obavljanju obrta pa mu se na temelju članka 8. stavak 1. točka<br />
3. Pravilnika o sudu časti Hrvatske obrtničke komore, izriče<br />
mjera<br />
JAVNA OPOMENA<br />
UZ OBJAVLJIVANJE U TISKU<br />
Obrazloženje ispušteno kao nepotrebno
20 Obrtničke <strong>novine</strong> Subota, 23. rujna 2006.<br />
ZAGREBAČKA ŽUPANIJA I GRAD ZAGREB<br />
OBRTNIČKA KOMORA ZAGREB<br />
10000 ZAGREB, Ilica 49<br />
Telefon: ++ 385 01 / 48 46 741, 48 06 555<br />
Telefaks: ++ 385 01 / 48 46 615<br />
E-mail: obrtnicka-<strong>komora</strong>-zagreb@zg.t-com.hr<br />
Predsjednik: Mato Topić<br />
Tajnik: Boris Trupec<br />
STRANICU PRIPREMILA: FEDORA ZOKOVIĆ<br />
Potpisan Ugovor o suradnji između<br />
Udruženja obrtnika grada Zagreba<br />
i Udruge inovatora Hrvatske<br />
redsjednik Udruženja obrt-<br />
grada Zagreba Ivan<br />
Pnika<br />
Obad i dr. sc. Stanislav Čajavec,<br />
predsjednik Udruge inovatora<br />
Hrvatske potpisali su 15. rujna<br />
2006. godine u Svečanoj dvorani<br />
Udruženja obrtnika grada Zagreba<br />
Ugovor o poslovnoj suradnji<br />
između Udruženja obrtnika grada<br />
Zagreba i Udruge inovatora<br />
Hrvatske. Predmet Ugovora je<br />
Stanislav Čajavec i Ivan Obrad<br />
uspostavljanje poslovne suradnje<br />
na zajedničkim djelatnostima u području komercijalizacije inovacija i<br />
drugih djelatnosti koje pridonose probitku i unapređenju zagrebačkog<br />
obrtništva i hrvatskog inovatorstva. To je i jedan od načina za jačanje<br />
konkurentske sposobnosti obrtništva i uključivanje u europske tokove<br />
tržišta.<br />
– Dosadašnja suradnja koju smo ostvarili s Udrugom inovatora Hrvatske<br />
pokazala je da naši obrtnici znaju, mogu i stalno rade na inovativnim<br />
rješenjima u djelokrugu svoga rada. Ovo svakako obuhvaća i<br />
naša nastojanja uključivanja obrtnika u kontinuirano ulaganje u znanje<br />
kroz programe cjeloživotnog učenja. Osnivanjem Obrtničkog učilišta<br />
stvorile su se mogućnosti za bržu komercijalizaciju inovacija, a uz punu<br />
podršku Grada Zagreba na ostvarenju ovoga programa izgradit će se i<br />
moderan obrtnički centar – naglasio je u svom govoru Ivan Obad.<br />
DUBROVAČKO-NERETVANSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
DUBROVAČKO-NERETVANSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
20000 DUBROVNIK, Široka 4/2<br />
Tel/fax: ++ 385 020/323-550, 323-560<br />
E-mail: hok-dubro-neret-zupanije@du.t-com.hr, hok-dubrovnik@t-com.hr<br />
Predsjednik: Svetan Pejić<br />
Tajnik: Nikola Kalafatović, mob. 098/243-943<br />
STRANICU PRIPREMIO: NIKOLA KALAFATOVIĆ<br />
Rezultati upisa učenika u programe<br />
obrtničkih zanimanja u šk. god. 2006./2007.<br />
R<br />
ezultati upisa učenika u programe obrtničkih zanimanja u<br />
2006./2007. šk. god. još jednom su pokazali kako se pri odabiru<br />
zanimanja učenici ne vode putem koji bi im nakon završenog školovanja<br />
osigurao posao u struci, već odabiru ona zanimanja kojima je<br />
tržište rada zasićeno.<br />
Posebice slab interes iskazan je za proizvodna zanimanja kao što su<br />
stolar, slastičar, zidar, bravar, dok je najviše učenika upisano u zanimanja<br />
kuhar i konobar za kojima je, uglavnom tijekom turističke sezone,<br />
velika potražnja u našoj Županiji. U 7 strukovnih škola na području Dubrovačko-neretvanske<br />
županije ukupno je upisan 341 učenik u 15 različitih<br />
obrtničkih zanimanja. U programe deficitarnih zanimanja, kao što<br />
je primjerice zanimanje stolar, u posljednje tri godine upisano je svega 7<br />
učenika. Isti je slučaj i s programom za zanimanje slastičar, te zanimanja<br />
građevinske struke za koja gotovo ne postoji nikakav interes. Na temelju<br />
izvješća Hrvatskog zavoda za zapošljavanje – Područne službe Dubrovnik,<br />
Upravni odbor Obrtničke komore Dubrovačko-neretvanske županije<br />
donio je Odluku o stipendiranju učenika deficitarnih zanimanja, koja<br />
će se realizirati do kraja ove godine, a kojom će se, nadamo se, stimulirati<br />
učenici za odabir pojedinih deficitarnih zanimanja u budućnosti.<br />
Dodjela koncesija na<br />
pomorskom dobru<br />
Uzgoj školjaka i ribe u Malostonskom<br />
zaljevu i Malom moru<br />
U<br />
pravo je u tijeku natječaj za dodjelu uzgojnih polja u Malostonskom<br />
zaljevu i Malom moru za djelatnost uzgoja školjaka i ribe.<br />
Na temelju objavljenog natječaja, Vlada RH u ovom uzgojnom području,<br />
koje je ujedno i zaštićeni dio prirode, dodijelit će više od 300<br />
uzgojnih polja za koja će se javiti oko stotinu uzgajivača školjaka i<br />
riba. Za realizaciju ovog vrlo ozbiljnog i složenog posla budućim<br />
koncesionarima veliku pomoć pruža Obrtnička <strong>komora</strong> Dubrovačko-neretvanske<br />
županije i Udruženje obrtnika Dubrovnik. Nakon<br />
okončanja ovog postupka, očekuje se da će se konačno srediti katastar<br />
uzgojnih polja na ovim prostorima i da će se uvesti red u uzgoju i<br />
prometu školjaka. U tijeku su isplate novčanih poticaja za uzgoj ribe i<br />
školjaka koji se odnose na prvo polugodište 2006. godine. Ta je informacija<br />
vrlo pozitivno iznenadila ovdašnje uzgajivače školjaka i ribe<br />
jer je isplata poticaja u ranijim razdobljima veoma kasnila.<br />
ODRŽANA 27. SJEDNICA UPRAVNOG ODBORA OK ZAGREB, KOJOM JE<br />
PREDSJEDAO PREDSJEDNIK OBRTNIČKE KOMORE ZAGREB MATO TOPIĆ<br />
Upravni odbor OK Zagreb u znaku vrlo<br />
uspješnih rezultata u obrazovanju<br />
U<br />
Zagrebu je 11. rujna 2006.<br />
održana sjednica Upravnog<br />
odbora OK Zagreb.<br />
Veći dio tema obuhvaćao je poslove<br />
i zadaće OK Zagreb na<br />
obrazovanju za obrtnička zanimanja.<br />
Na sastanku je razmatrana<br />
realizacija upisa u šk. god.<br />
2006./07., za strukovna zanimanja.<br />
Upravni odbor ocijenio je<br />
pozitivnom i uspješnom realizaciju<br />
ovogodišnjih upisa.<br />
Brošura »Upisi« koju je izdala<br />
OK Zagreb u potpunosti je ispunila<br />
očekivanja informiranja<br />
roditelja i učenika, te je upis gotovo<br />
u cijelosti ostvaren.<br />
Također je donesena odluka o<br />
kriterijima za dodjelu stipendija<br />
za deficitarna strukovna zanimanja,<br />
kao i odluka o dodjeli 25<br />
stipendija za šk. god. 2006./07.,<br />
O<br />
brtnička <strong>komora</strong> Zagreb<br />
predvođena predsjednikom<br />
Matom Topićem 12. rujna 2006.<br />
godine organizirala je za svoje<br />
obrtnike posjet Međunarodnom<br />
sajmu obrtništva (MOS) u Celju.<br />
To je najveća sajamska i poslovna<br />
manifestacija Slovenije, a i najveći<br />
obrtnički sajam u regiji, koji<br />
je ove godine održan od 6. do 13.<br />
rujna, i već tradicionalno okupio<br />
velik <strong>broj</strong> izlagača i posjetitelja.<br />
Ovogodišnji sajam je 39. po redu,<br />
a zbog velikog interesa izlagača<br />
organizatori su postavili još jednu<br />
montažnu dvoranu povećav-<br />
Prokušani recept za »uspjeh preko noći«<br />
U obitelji Baničević iz Smokvice na otoku Korčuli više od stotinu godina njeguje se tradicija i<br />
U<br />
obilasku vinara i vinogradara<br />
naše Županije preporučeno<br />
nam je iz Udruženja obrtnika<br />
Korčula – Lastovo da se ovaj put<br />
zadržimo u Smokvici, u vinariji<br />
»TORETA«, čiji je vlasnik Frano<br />
Baničević.<br />
Nakon ugodnog razgovora i<br />
obilaska degustacijske sale i podruma,<br />
dojmove bismo mogli<br />
sažeti u formuli uspjeha većine<br />
obrta i poduzetništva uopće: spoj<br />
tradicije, angažmana cijele obitelji<br />
i najnovijih tehnologija u proizvodnji.<br />
U degustacijskoj dvorani, koja<br />
se nalazi u Smokvici nedaleko od<br />
glavne otočke prometnice, izloženi<br />
su muzejski primjerci različitih<br />
pomagala kojom se unazad više<br />
od stotinu godina koristila obitelj<br />
Baničević u obradi vinograda i<br />
proizvodnji vina. Među ostalim<br />
vrijednim eksponatima, pozornost<br />
nam je privukao i filtar za<br />
vino iz 1910. godine. Iste je godine<br />
najnovije tehnologije u proizvodnji vrhunskih vina<br />
pradjed našeg domaćina<br />
proglašen<br />
najboljim vinarem<br />
Dalmacije (od Zadra<br />
do Boke). »Revoluciju«<br />
u obradi<br />
zemlje i preradi<br />
vina donio je<br />
upravo pradjed<br />
Svetan Pejić, predsjednik obrtničke komore<br />
Dubrovačko-neretvanske županije<br />
Z<br />
a razgovor s predsjednikom<br />
Obrtničke komore Dubrovačko-neretvanske<br />
županije Svetanom<br />
Pejićem, uglednim ugostiteljem<br />
iz Dubrovnika, uputno<br />
je i za manje važne teme pronaći<br />
neko mirno mjesto, jer našeg sugovornika<br />
poznaje gotovo svatko<br />
u Dubrovniku, pa mu se tako<br />
stalno netko javlja, pozdravlja ili<br />
nudi svježu ribu za njegove restorane.<br />
Zato u komorskom uredu<br />
započinjemo razgovor s trenutačno<br />
najaktualnijom temom, a<br />
to su predstojeći izbori za tijela u<br />
komorskom sustavu.<br />
– Najvažnije je da obrtnici u izborima<br />
koji su pred nama za svoje<br />
predstavnike u tijelima Udruženja<br />
obrtnika, Obrtničke komore<br />
Dubrovačko-neretvanske županije<br />
i Hrvatske obrtničke komore<br />
izaberu ljude koji su uspješni poduzetnici<br />
i koji imaju odgovarajući<br />
ugled u svojoj sredini, a ujedno<br />
su spremni odvojiti svoje slobodno<br />
vrijeme za promicanje osobnih<br />
i zajedničkih interesa obrtništva.<br />
Upravni odbor OK Zagreb<br />
a koje zajedno dodjeljuju Ministarstvo<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
i Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Zagreb u iznosu od 300.000 kn u<br />
omjeru 50% : 50%.<br />
U tijeku je također i oglašavanje<br />
natječaja za dodjelu 150<br />
Tko nije spreman odvojiti vrijeme<br />
za pripremu ili prisutnost sastancima<br />
svoje sekcije, Ceha ili drugog<br />
tijela, proučavanja propisa iz<br />
svoje djelatnosti ili slično, bolje je<br />
da se ne prihvaća nikakve funkcije.<br />
Stoga je velika odgovornost na<br />
sadašnjim vodstvima Udruženja<br />
obrtnika da prilikom provođenja<br />
izbora za odgovarajuća tijela,<br />
upoznaju sve zainteresirane s<br />
njihovim pravima, ali i obvezama<br />
koja iz obnašanja određene funkcije<br />
proizlaze.<br />
• Čime ste u proteklom mandatu<br />
bili zadovoljni, a što mislite<br />
da se moglo bolje napraviti?<br />
– Ovo je dijelom vezano uz<br />
prethodno pitanje jer je dio zadovoljstva<br />
u proteklom razdoblju<br />
vezan za suradnju s vrijednim i<br />
požrtvovnim ljudima u našem<br />
Upravnom odboru, cehovima i<br />
odborima, ali isto tako sam razočaran<br />
osobama koje su »zalutale«<br />
među nas, bilo da su bile potpuno<br />
neaktivne ili su oko sebe širile<br />
negativnu energiju koja znatno<br />
Međunarodni sajam obrtništva u Celju<br />
Obrtnici OKZ-a posjetili sajam<br />
ši tako sajam za još<br />
oko 1000 četvornih<br />
metara. Na sajmu<br />
se predstavilo 1511<br />
izlagača, od kojih<br />
952 iz 35 zemalja<br />
svijeta.<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička<br />
<strong>komora</strong> i ove<br />
je godine organizirala<br />
izlaganje svojih<br />
obrtnika na sajmu, ali interes<br />
je bio gotovo dvostruko manji<br />
nego prethodnih godina, tako<br />
da je ove godine na Međunarodnom<br />
sajmu u Celju izlagalo samo<br />
17 naših izlagača. Izložbeni prstor<br />
OK-a na sajmu u Celju bila<br />
je izložba na kojoj su se predstavili<br />
hrvatski obrtnici s različitim<br />
djelatnostima kao npr. izradom<br />
koji se zbog bolesti<br />
vinove loze – filoksere, morao<br />
otisnuti u Ameriku odakle je po<br />
povratku sa sobom donio, za ono<br />
vrijeme, najnapredniju tehnologiju<br />
u obradi zemlje – željezni plug i<br />
spoznaju da se može napredovati<br />
samo uz primjenu najnovije tehnologije.<br />
Da se takav stav prema poslu<br />
ukorijenio u ovu obitelj, shvatili<br />
smo kada smo došli u podrum<br />
gdje se koristi napredna tehnologija<br />
proizvodnje i čuvanja vina<br />
koja se u svakom trenutku kontrolira<br />
putem računalnog sustava.<br />
Danas vinarija »TORETA« posjetiteljima<br />
nudi<br />
vrhunska i kvalitetna<br />
autohtona<br />
bijela vina<br />
Pošip i Rukatac,<br />
crveno vino Toreta,<br />
te jedini u<br />
Hrvatskoj proizvode<br />
desertno<br />
vino Prošek od<br />
sorte Pošip. Od oko 40.000 proizvedenih<br />
boca gotovo polovica se<br />
proda u atraktivnom degustacijsko-izložbenom<br />
prostoru, kojega<br />
je u proteklih godinu dana posjetilo<br />
više od 10.000 ljubitelja dobre<br />
kapljice, a ostale količine se izvoze<br />
ili se njima opskrbljuju bolje<br />
vinoteke u Hrvatskoj.<br />
Kao i naš prethodni sugovornik<br />
s Pelješca i gospodin Baničević<br />
smatra da se naprijed može ići<br />
samo s kontinuirano visoko kvalitetnim<br />
proizvodom, što uz geografske<br />
i klimatske pogodnosti<br />
koje imaju smokvički vinogradi,<br />
otežava svaki rad. Zadovoljan<br />
sam suradnjom s Udruženjima<br />
obrtnika, Županijom i njezinim<br />
odjelima, Poreznom upravom,<br />
Zavodom za zapošljavanje, a posebno<br />
bih naglasio izvanrednu<br />
suradnju s HGK županijskom komorom<br />
Dubrovnik i Dubrovačkim<br />
centrom za poduzetništvo.<br />
Smatram da dobrom suradnjom<br />
svih potpornih institucija poduzetništva<br />
možemo postići bolje<br />
rezultate. S tim u vezi započeli<br />
smo projekt Centra potpornih institucija<br />
gdje bi na jednoj lokaciji<br />
bili svi subjekti, sa zajedničkom<br />
multifunkcionalnom salom za<br />
sastanke i drugim korisnim sadržajima<br />
za poduzetnike.<br />
Možemo biti zadovoljni stalnim<br />
povaćenjem <strong>broj</strong>a obrta i nešto<br />
promijenjenom strukturom,<br />
ali ne možemo biti zadovoljni<br />
slabim interesom mladih za strukovne<br />
škole, pogotovo za deficitarna<br />
zanimanja.<br />
• Kako vidite komorski sustav<br />
u sljedećem razdoblju?<br />
stipendija Grada Zagreba za<br />
obrtnička deficitarna zanimanja,<br />
pa su ove dvije stipendije pridonijele<br />
uspješnom upisu učenika i<br />
povećanom interesu za obrtnička<br />
zanimanja. Donesena je i odluka<br />
o održavanju seminara – radionica<br />
u udruženjima obrtnika<br />
s područja Zagrebačke županije<br />
uz subvenciju po polazniku, a<br />
na temelju natječaja Zagrebačke<br />
županije.<br />
Prihvaćeno je i podržano održavanje<br />
priredbe Hair Collection<br />
2007. godine, kao i prijedlozi<br />
Ceha frizera i kozmetičara OK<br />
Zagreb koji su upućeni HOK-u.<br />
Primljena je i informacija<br />
Nadzornog odbora o prihvaćanju<br />
izvješća o materijalnom i<br />
financijskom poslovanju Obrtničke<br />
komore Zagreb za razdoblje<br />
1. 01. – 30. 06. 2006. godine.<br />
Nadzorni odbor se pohvalno<br />
izrazio o višestruko smanjenim<br />
izdacima za mobilne telefone,<br />
gorivo za automobil, poklone<br />
poslovnim partnerima, dnevnice<br />
i putne troškove.<br />
strojeva, proizvodnjom opreme<br />
za obradu strojeva, plastičnih<br />
materijala i drva, te proizvođači<br />
autohtonih hrvatskih suvenira.<br />
Prvi su se put na sajmu predstavili<br />
Kartonaža Hudetz, Icom<br />
s multimedijalnim kioskom, te<br />
RS mont s novim programima u<br />
proizvodnji i ugradnji pročišćivača<br />
za otpadne vode.<br />
Hrvatski obrtnici na sajmu<br />
u Celju mogli su se upoznati s<br />
načinom rada i primjerima iz<br />
prakse tržišta Europske unije te<br />
steći nove poslovne kontakte.<br />
Proteklih su godina poslovnim<br />
rezultatima sajma bili zadovoljni<br />
gotovi svi izlagači, a dio njih<br />
je još i za vrijeme trajanja sajma<br />
ostvario konkretne poslovne rezultate.<br />
podrazumijeva velika ulaganja u<br />
nova znanja i tehnologiju. Smatra<br />
da bi država trebala davati kvalitetnije<br />
poticaje za otvaranje novih<br />
radnih mjesta, pogotovo na otocima<br />
gdje je demografska slika<br />
sve gora kao i da zaštiti savjesne<br />
proizvođače vina od prodaje »na<br />
crno« vina sumnjive kvalitete.<br />
Za uspjeh obitelji Baničević čiji<br />
svi članovi sudjeluju u zajedničkom<br />
poslu vrijedi ona misao da su<br />
za »uspjeh preko noći« potrebne<br />
godine mukotrpnog rada. Koliko<br />
je taj rad mukotrpan još jednom<br />
smo se uvjerili kada nam je pred<br />
samo obavljivanje ovog teksta<br />
gospodin Baničević javio da mu<br />
je nedavni grad(tuča) odnio gotovo<br />
polovicu ovogodišnjeg uroda.<br />
Možda nam je sada jasnije podrijetlo<br />
jednog dalmatinskog izraza<br />
za poljoprivrednika – težak, a<br />
otvara nam se i pitanje osiguranja<br />
poljoprivrednih površina o čemu<br />
ćemo u nekom idućem prilogu.<br />
– <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong><br />
u proteklom se razdoblju dokazala<br />
kao ozbiljna institucija od<br />
koje njezino članstvo može imati<br />
dosta koristi. Uspješno je reagirala<br />
na određene slabosti unutar<br />
vlastitih redova, a sada predstoji<br />
da se učini korak naprijed u prilagođavanju<br />
ovog sustava potrebama<br />
obrtnika koje su drukčije<br />
nego prije dvadeset ili trideset<br />
godina. Osnovni postulati malog<br />
poduzetništva nisu se značajno<br />
mijenjali dugi niz godina, ali razvoj<br />
tehnologije, globalizacija,<br />
približavanje ulaska Hrvatske u<br />
EU i niz drugih okolnosti, stavlja<br />
dodatne izazove pred današnjeg<br />
obrtnika. Tim izazovima će morati<br />
odgovoriti i naš komorski<br />
sustav.
Subota, 23. rujna 2006.<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> 21<br />
14. JESENSKI MEĐUNARODNI STOČARSKI, GOSPODARSKI I OBRTNIČKI<br />
SAJAM U GUDOVCU KOD BJELOVARA<br />
Jednostavno – naš sajam!<br />
BJELOVARSKO-BILOGORSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
BJELOVARSKO-BILOGORSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
Tradicionalno, po 13.<br />
put, obrtnici Bjelovarsko-bilogorske<br />
županije<br />
predstavili su svoje proizvode<br />
i usluge na Jesenskom<br />
bjelovarskom sajmu. Naravno,<br />
i ovaj put u organizaciji<br />
Područne obrtničke komore<br />
Bjelovar, suorganizatora Sajma,<br />
ali i uz njezinu veliku<br />
financijsku potporu. Dodaju<br />
li se tome, od Udruženja do<br />
Udruženja različita, ali kod<br />
svih znatna financijska sredstva<br />
izdvojena za sajmovanje,<br />
dobiju se, također već tradicionalno,<br />
iznimno povoljni<br />
uvjeti za nastup na ovom Sajmu.<br />
Kompletna »logistika« u<br />
pripremi i za vrijeme trajanja<br />
Sajma, koju za obrtnike posve<br />
besplatno odrade djelatnici<br />
Komorskog ureda tako<br />
dođe kao točka na i, zadnji argument<br />
da Bjelovarski sajam<br />
ovdašnji obrtnici već dulje<br />
zovu naprosto »Naš sajam«!<br />
Ove je godine na 350 četvornih<br />
metara, od čega<br />
200 zatvorenog prostora<br />
Obrtničke hale, nastupilo<br />
33 obrtnika raznih struka i<br />
iz svih Udruženja obrtnika<br />
u sastavu POK-a Bjelovar.<br />
Bjelovara, Čazme, Daruvara<br />
i Garešnice. Nastupili su<br />
metaloprerađivači, tekstilci,<br />
vinari, cvjećari, mesoprerađivači,<br />
trgovci, uslužni obrti, te<br />
umjetnički i tradicijski obrti.<br />
Posebnu pažnju i interes<br />
posjetilaca izazvali su umjetnički<br />
i tradicijski obrti, užari,<br />
svjećari i medičari, proizvođači<br />
tradicionalnih drvenih<br />
suvenira i obrti koji se bave<br />
vezom na kućnom tekstilu,<br />
a kojih ima dosta u Županiji<br />
i oduvijek daju poseban štih<br />
bjelovarskom obrtništvu!<br />
Detalj sa sajma<br />
Sajam u Gudovcu svake godine privlači sve veći <strong>broj</strong> izlagača<br />
Drveni suveniri i uporabni<br />
predmeti, vezene posteljine,<br />
licitarska srca, ručno pleteni<br />
bičevi… kao da su izašli<br />
ravno iz bakinih škrinja i »vitrina«<br />
i donijeli dašak davno<br />
prošlih, toplih vremena! Ili je<br />
to samo nostalgija!? Svejedno,<br />
rijetko tko nije zastao sa<br />
smiješkom na licu i toplinom<br />
u srcu!<br />
Prepoznavši već prije nekoliko<br />
godina nedostatak<br />
stručne radne snage, glavnom<br />
kočnicom razvoja obrtništva,<br />
POK Bjelovar je kao<br />
43000 BJELOVAR, Preradovićeva 4/I<br />
Telefon: ++ 385 043/242 242, 043/241 280<br />
Telefaks: ++ 385 043/ 241 280<br />
E-mail: obrtnicka-<strong>komora</strong>@bj.t-com.hr<br />
Predsjednik: Josip Renić<br />
Tajnik: Davorin Vezmarović<br />
STRANICU PRIPREMIO: GORAN GRGIĆ<br />
jednu u nizu svojih akcija u<br />
tom smjeru i na Sajmu osigurao<br />
besplatan nastup dviju<br />
strukovnih škola, Ugostiteljske<br />
i prehrambene i Obrtničke,<br />
obje iz Bjelovara! Učenici<br />
su, uz sudjelovanje voditelja<br />
praktične nastave, demonstrirali<br />
stečene vještine i prikazivali<br />
posjetiteljima najinteresantnije<br />
dijelove svoje<br />
praktične nastave.<br />
Posebno živo bilo je i na<br />
kontinuiranoj degustaciji novog<br />
»Kasačkog piva« iz Like<br />
koje u županiji zastupa jedan<br />
bjelovarski obrt! Mnogima,<br />
čini se, nije bilo moguće iz<br />
prve procijeniti njegovu kvalitetu,<br />
pa su se vraćali i više<br />
puta…<br />
Ukupni dojam o obrtničkom<br />
nastupu na ovom Sajmu,<br />
na posljetku bi se mogao<br />
sažeti konstatacijom da su<br />
svi bili zadovoljni, obrtnici<br />
intenzivnim kontaktima i<br />
interesom, odnosno ostvarenom<br />
prodajom, posjetitelji<br />
doista bogatom izložbom, a<br />
Komorski ured, potpomognut<br />
i tajnicima svih Udruženja,<br />
još jednom besprijekorno<br />
organiziranom akcijom!<br />
I najvažnije, uza sve teškoće<br />
koje i dalje stoje pred<br />
obrtnicima, a o kojima je i<br />
na Sajmu, među obrtnicima<br />
bilo puno govora, ova izložba<br />
je nedvojbeno potvrdila<br />
da obrtništvo ipak snažno<br />
širi krila i intenzivno se približava<br />
europskim standardima.<br />
Stalnim inzistiranjem<br />
na kvaliteti i izvrsnosti dosta<br />
je obrtnika u Bjelovarskobilogorskoj<br />
županiji uspjelo<br />
stvoriti prepoznatljivo ime<br />
i respektabilnu reputaciju i<br />
veličinu obrta, riječju brand<br />
koji jamči budućnost njima,<br />
ali i mnogim njihovim zaposlenicima!<br />
Uostalom i sam detalj da je<br />
predsjednik POK-a Bjelovar,<br />
Renić, ovaj put na otvorenju<br />
Sajma, uz predsjednika<br />
HOK-a Šafrana, ugostio čak<br />
šest predsjednika područnih<br />
<strong>komora</strong>, dovoljno podupire<br />
tezu da se dobar glas daleko<br />
čuje!<br />
POTPISANI UGOVORI O KORIŠTENJU VLADINE FINANCIJSKE POMOĆI<br />
GRADOVIMA I OPĆINAMA<br />
Infrastruktura i poduzetničke zone<br />
BRODSKO-POSAVSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
BRODSKO-POSAVSKE ŽUPANIJE<br />
Potpore su dobile zone u Novoj Gradiški, Brodskom Stupniku i Vrpolju u drugom krugu<br />
očekuje se da će sredstva dobiti i zone u Cerniku i Slavonskom Šamcu<br />
Nakon što je 16 općina<br />
i gradova potpisalo<br />
ugovor o namjenskom<br />
trošenju sredstava<br />
Vladine potpore označen je<br />
i početak korištenja višemilijunskog<br />
iznosa. Izgradnja<br />
vodoopskrbnih, vodoodvodnih<br />
sustava, plinofikacija, izgradnja<br />
cesta, neki su od 16<br />
projekata općina i gradova<br />
Brodsko-posavske županije<br />
koji su dobili Vladinu nepovratnu<br />
financijsku pomoć.<br />
– Ukupna vrijednost koju<br />
će Fond za regionalni razvoj<br />
dodijeliti ovdašnjim jedinicama<br />
lokalne samouprave je 4,6<br />
milijuna kuna. Tijekom rujna<br />
i listopada očekujemo da započne<br />
i povlačenje odobrenih<br />
sredstava – kaže Stjepan Bošnjaković,<br />
pročelnik Upravnog<br />
odjela za gospodarstvo Brodsko-posavske<br />
županije. Općine<br />
i gradovi iz ove županije<br />
dobit će na osnovi nacionalne<br />
strategije razvoja poduzetničkih<br />
zona dodatna sredstva.<br />
U prvoj grupi povjerenstvo<br />
Brodsko-posavska županija<br />
napravila je prvi korak<br />
na ostvarivanju projekta navodnjavanja<br />
poljoprivrednih<br />
površina. Na javnom natječaju<br />
izabrana je tvrtka Hidroing<br />
iz Osijeka koja će za milijun<br />
Stjepan Bošnjaković, pročelnik za gospodarstvo<br />
Ministarstva gospodarstva<br />
odobrilo je sredstva za tri poduzetničke<br />
zone: Industrijski<br />
park Nova Gradiška (dva<br />
milijuna kuna), Industrijska<br />
zona »Rižino polje« u općini<br />
Brodski Stupnik (1,5 milijuna<br />
kuna) i Poduzetnička zona<br />
Vrpolje (200.000 kuna).<br />
– Očekujemo još sredstava<br />
za projekte koje smo kandidirali.<br />
Između ostalog i dodatna<br />
sredstva za Industrijski<br />
park Nova Gradiška, te<br />
zone u Slavonskom Šamcu<br />
i Cerniku. Riječ je o zonama<br />
koje su u prvoj skupini prioriteta.<br />
Očekujemo ukupno<br />
oko pet milijuna kuna poticaja<br />
za poduzetničke zone u<br />
Brodsko-posavskoj županiji.<br />
Za poduzetničke zone potporu<br />
je u svom proračunu<br />
predvidjela i Brodsko-posavska<br />
županija. Udruživanjem<br />
sredstava s jedinicama<br />
lokalne samouprave<br />
nastojimo osigurati povoljnije<br />
uvjete za poduzetnike<br />
– kaže Bošnjaković. Među<br />
poduzetničkim zonama u<br />
Brodsko-posavskoj županiji<br />
najažurnija je ona u Novoj<br />
Gradiški gdje je jedan pogon<br />
već započeo s radom, a na<br />
više parcela traju užurbani<br />
građevinski radovi. Slaže<br />
se s tom tvrdnjom i Bošnjaković<br />
podsjećajući da napredak<br />
pojedinog projekta<br />
poduzetničke zone prije svega<br />
ovisi o ažurnosti lokalne<br />
samouprave. Uz potporu na<br />
izgradnji i opremanju zona,<br />
jedinice lokalne samouprave<br />
mogu računati na potporu<br />
županije i u privlačenju investitora.<br />
Dugo najavljivani projekt navodnjavanja<br />
kuna napraviti plan navodnjavanja<br />
ove županije. – Očekujem<br />
da će plan navodnjavanja<br />
biti gotov do kolovoza 2007.<br />
godine. Plan bi trebao proći<br />
i dvije faze javne rasprave, u<br />
prvoj bi o njemu raspravljala<br />
šira javnost, a potom i struka.<br />
Konačnu odluku o planu navodnjavanja<br />
donijet će županijska<br />
skupština – kaže Željko<br />
Burazović, pročelnik Upravnog<br />
odjela za poljoprivredu<br />
Brodsko-posavske županije.<br />
Siromašan županijski proračun<br />
neće moći podnijeti tako<br />
veliku investiciju, zato županija<br />
nastoji prikupiti svu potrebnu<br />
dokumentaciju kako<br />
bi projekt prijavila za potporu<br />
nekom od EU fondova.<br />
35000 SLAVONSKI BROD, Petra Krešimira IV 46/1<br />
Telefon: ++ 385 035 / 447 017, 442 356, 407 440<br />
Telefaks: ++ 385 035 / 407 441<br />
E-mail: ok-sl.brod@sb.t-com.hr<br />
Predsjednik: Zvonimir Ćirić<br />
Tajnica: Željka Pergl<br />
STRANICU PRIPREMIO: MARIJAN VRKLJAN<br />
Privatizacija<br />
sušionice četvrti put<br />
Tvrtka Fiedler iz Splita ponudila je 15 milijuna kuna<br />
za ulazak u vlasništvo sušionice voća i povrća u<br />
Vrpolju. Ponuda je poslana u srpnju, a početkom rujna<br />
još nije bilo konkretnih dogovora. – Činimo ono što<br />
možemo u skladu sa zakonom. Fiedleru smo ponudili<br />
da odmah uđe u Sušionicu u formi zakupa. S vrlo<br />
simboličnim zakupom, zapravo, gotovo bez zakupa.<br />
Vlasničke odnose ne možemo riješitu u roku jednog ili<br />
dva tjedna – kaže ministar poljoprivrede Petar Čobanković.<br />
Ministar ističe kako privatizacija neće ići bez<br />
javnog natječaja.<br />
– Bez natječaja nema dodjele. I to je opće poznata<br />
stvar. Zainteresirani smo i želimo gospodina Fiedlera<br />
zadržati i zato smo mu ponudili vrlo atraktivan zakup<br />
prostora. Bitno nam je da netko tko želi ondje uspostaviti<br />
proizvodnju i plasirati je, radi ondje.<br />
Gospodin Fiedler se pokazao dosta ozbiljan i mi smo<br />
željeli omogućiti da odmah započne s radom i svojim<br />
aktivnostima. Međutim, ne može se pitanje vlasništva<br />
bilo kojeg objekta riješiti preko noći, pa tako ni Sušionice<br />
iz Vrpolja – kaže ministar Čobanković.<br />
Prema posljednjim informacijama dobivenim od<br />
župana Šime Đurđevića, proces privatizacije sušionice<br />
ipak napreduje u željenom smjeru. Prema županovim<br />
riječima sve bi trebalo biti gotovo do kraja siječnja<br />
2007. godine.
22 Obrtničke <strong>novine</strong> Subota, 23. rujna 2006.<br />
KARLOVAČKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
KARLOVAČKE ŽUPANIJE<br />
47000 KARLOVAC, J. Haulika 14<br />
Telefon: ++ 385 047/ 612 058<br />
Telefaks: ++ 385 047/ 611 742<br />
E-mail: okkz@ka.t-com.hr<br />
web: www.obrtnicka-<strong>komora</strong>-karlovac.hr<br />
Predsjednik: Ivan Podvorac<br />
Tajnik: Miroslav Seljan<br />
STRANICU PRIPREMIO: ZDENKO ŽIVČIĆ<br />
Tko je sve izlagao<br />
DEKOR, vlasnik Josip Skradski, Karlovac, STOLARIJA VERDI, vlasnik<br />
Damir Vergot, Vividina, GRIJANJEVOD, vlasnik Ivan Petrunić,<br />
Karlovac, ALMONT GAŠPIĆ, vlasnik Stjepan Gašpić, Draganić, KLE-<br />
SARSTVO STANKOVIĆ, vlasnik Darko Stanković, Karlovac, GSR, vlasnik<br />
Darko Gregurec, Karlovac, LIMARIJA BRODARIĆ, vlasnik Ivan<br />
Brodarić, Karlovac, PORTA CROATIA, vlasnik Darko Ivica Bertović,<br />
Ogulin, STOLARIJA RIBIČIĆ, vlasnik Josip Ribičić, Karlovac, ZLAT-<br />
KO STAREŠINČIĆ, tesarski obrt, Karlovac, PEKARA ROŽIĆ, vlasnik<br />
Želimir Rožić, Karlovac, PARKETMONT, vlasnik Marko Drakšić, Karlovac,<br />
GUMING, vlasnik Jasenko Bosiljevac, LIMKO, vlasnik Darko<br />
Kosić, Karlovac, STUDIO KA, vlasnik Anton Krivanek, STOLARIJA<br />
FERENAC, vlasnik Mirko Ferenac, Vrhovac, ELEKTROMEHANIKA<br />
KUNF, vlasnik Slavko Kunf, Karlovac, COLIBRI, vlasnica Kristina Erdeljac<br />
Baniček, Karlovac, PEKARA DUJAM, vlasnik Mijo Dujam, Karlovac,<br />
ZLATNA NIT, vlasnica Ivančica Rubido, Karlovac, JUSTINA,<br />
vlasnice Ankica Jelić i Ivana Žilić, Karlovac, DESIGN STUDIO NIVES,<br />
vlasnica Nives Kosić, Karlovac, FOTO FIGURA, vlasnica Mirjana Vukašinović,<br />
Slunj, ART-A, vlasnica Alma Dubravčić, Karlovac, PEKARA<br />
MUS, vlasnica Sonja Mus, Ribnik, KERAMIKA NOVA, vlasnica Katarina<br />
Lamza, BALON ART STUDIO, vlasnica Marija Martinić, Karlovac,<br />
izlagači poduzeća DRVOTRGOVINA d.o.o. Karlovac, STATUS izvorna<br />
kućna pomagala d.o.o. Karlovac, ECO PHARM d.o.o. Centigrad<br />
Izlagači iz ostalih županija<br />
TERMIKA d.o.o. Novi Marof, BAČVARSKA RADIONA ŠEPERIĆ<br />
NIKOLA Jastrebarsko, WELLMEDIC d.o.o. Zagreb, LANA, vlasnica<br />
Nada Lasić, Bedekovčina, DENY, vlasnica Denisa Vrančić, Sveta Nedjelja,<br />
REKLAMAPLAST, vlasnik Dražen Grdanjski, Samobor udruge<br />
i ostale institucije<br />
UDRUGA VINARA VIVODINA, UDRUGA SIRARA RAKOVICA,<br />
NADA, Centar za radnu terapiju i rehabilitaciju, Karlovac, KORAK<br />
Karlovac, EUROHERC OSIGURANJE Zagreb – podružnica Karlovac,<br />
CROATIA OSIGURANJE podružnica Karlovac, OBRTNIČKA<br />
ŠTEDNO-KREDITNA ZADRUGA Karlovac, OBITELJSKO EKOLOŠ-<br />
KO POLJOPRIVREDNO GOSPODARSTVO Lovro Krnić, MUP – PU<br />
KARLOVAČKA<br />
ISTARSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
ISTARSKE ŽUPANIJE<br />
52100 PULA, Mletačka 12/1<br />
Telefon: ++ 385 052 / 216 153, 212 993<br />
Telefaks: ++ 385 052 / 383 744<br />
E-mail: ok-istre@ok-istra.hr<br />
Predsjednik: Vili Šaina<br />
Tajnik: Eros Sorić<br />
STRANICU PRIPREMIO: ASIM ČABARAVDIĆ<br />
Dobra organiziranost<br />
uvjet o(p)stanka obrtnika<br />
Ako se mi obrtnici ne organiziramo bolje, nećemo moći o(p)stati<br />
na tržištu. O tome zorno govori trgovina u kojoj je s pojavom<br />
velikih lanaca opao <strong>broj</strong> obrtnika koji se tome nisu mogli suprotstaviti.<br />
Da su bili organizirani, vjerujem da ne bi došlo do zatvaranja<br />
tolikog <strong>broj</strong>a njihovih radionica (dućana), rekao je Aldo Ukanović,<br />
predsjednik Udruženja obrtnika Poreča i potpredsjednik<br />
Područne obrtničke komore Istarske županije.<br />
Čelni čovjek porečkih obrtnika ističe da će Obrtnički dom u<br />
Poreču, gradnja kojeg se uspješno odvija, biti upravo u funkciji<br />
reorganiziranja porečkih obrtnika. Cilj je da se dalje razvijaju,<br />
a na tržištu nastupaju putem clustera ili konzorcija. Zbog svoje<br />
neorganiziranosti jako malo sudjeluju u realizaciji investicijskih<br />
projekata, smatra Ukanović. On upozorava da u 2006. hotelijeri<br />
Riviera holding i Plava laguna, te grad Poreč, investiraju 250 do<br />
300 milijuna kuna u građevinske radove. Porečki obrtnici ne sudjeluju<br />
ni u pet posto realizacije tih projekata samo zbog toga što<br />
nisu organizirani za zajednički nastup, pa onda nemaju ni potrebne<br />
reference za natječaje.<br />
Ukanović kao poznati istarski obrtnik u niskogradnji gotovo<br />
četiri desetljeća s pravom podsjeća da u najrazvijenijim državama<br />
obrtnici te mali i srednji poduzetnici ostvaruju od 60 do 65 posto<br />
bruto nacionalnog dohotka te da zemlje s razvijenim obrtništvom<br />
bilježe najmanju nezaposlenost.<br />
Osvrćući se na izgradnju Doma obrtnika (veličine 3500 četvornih<br />
metara u kojem će obrtnici zauzimati 2200 m² a ostali će prostor<br />
koristiti Poslovnica Istarske kreditne banke Umag i gradska<br />
kuglana) predsjednik porečkog Udruženja kaže da samo složna<br />
braća kuću grade i nada se da će na predstojećim izborima njegove<br />
kolege dati svoj glas najsposobnijim članovima za vođenje Udruženja<br />
u idućem četverogodišnjem mandatu.<br />
Obrtnički sajam na 20. karlovačkim danima piva<br />
Dodijeljeno pet priznanja za najuređenije<br />
sklopu 20. karlovačkih<br />
dana piva na prostoru<br />
štandove<br />
U<br />
ŠRC-a »Korana« ove<br />
je godine po šesti put organiziran<br />
i Obrtnički sajam. Interes<br />
za sajam među obrtnicima<br />
svake je godine sve veći, a<br />
ove se godine okupilo četrdesetak<br />
izlagača na više od 700<br />
četvornih metara izložbenog<br />
prostora. U organizaciju se uz<br />
Obrtničku komoru Karlovačke<br />
županije i karlovačko Udruženje<br />
obrtnika uključio i županijski<br />
Centar za poduzetništvo, a<br />
pokrovitelji sajma i ove godine<br />
bili su Grad Karlovac i Karlovačka<br />
županija.<br />
Kako bi među obrtnicima<br />
potaknuli natjecateljski duh<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> svake godine<br />
organizira izbor najljepše<br />
uređenih štandova. Ove je godine<br />
ocjenjivačka komisija na<br />
čelu s Ružicom Češković imala<br />
pune ruke posla tako da je<br />
ravnopravno podijeljeno čak<br />
pet priznanja. Za najuređenije<br />
štandove priznanja su podijeljena<br />
Stolariji Ribičić, tvrtki<br />
»Limko«, Pekari Rožić, Design<br />
studiju Nives i Ekološkom obiteljskom<br />
poljoprivrednom gospodarstvu<br />
Lovro Krnić.<br />
Među posjetiteljima su bili i ministri Vukelić, Rončević i Kirin<br />
Kaciga za Mesića od buzetskog obrtnika<br />
K<br />
ad je predsjednik Republike<br />
Hrvatske Stjepan<br />
Mesić proteklog<br />
ljeta posjetio Kamp vatrogasne<br />
mladeži u Fažani, istarski su<br />
ga vatrogasci ugodno iznenadili<br />
poklonivši mu vatrogasnu<br />
kacigu. Riječ je o proizvodu<br />
buzetskog obrtnika dipl. ing.<br />
Ivana Akrapovića. Plastika<br />
Akrapović Buzet djeluje već tri<br />
desetljeća i na početku je imala<br />
osam, a sada 20 radnika. U<br />
bivšoj Jugoslaviji zapošljavala<br />
je čak 42 djelatnika, ali su zbog<br />
tržišnih (ne)prilika morali mijenjati<br />
asortiman i smanjiti <strong>broj</strong><br />
zaposlenih. Akrapović se opredijelio<br />
za izradu predmeta od<br />
plastike, kozmetičku ambalažu,<br />
sredstva zaštite na radu te<br />
cestovnu signalizaciju. S proizvodnjom<br />
vatrogasnih kaciga<br />
krenuli su 1995. i one zauzimaju<br />
najznačajnije mjesto, a gotovo<br />
cjelokupna proizvodnja se<br />
izvozi. Tvrtka surađuje s više<br />
inozemnih instituta za vatro-<br />
Nagrađeni obrtnici, vlasnici najljepše uređenih štandova<br />
Predsjednik stavlja kacigu<br />
Prva brodica iz<br />
poslovne zone Gradina<br />
funtanjanskoj marini u kolovozu je porinuta prva višenamjenska<br />
brodica izgrađena u brodogradilištu Gama Marina<br />
U<br />
iz Gradine, buduće poslovne zone općine Sv. Lovreč. Osnivači<br />
i vlasnici Kristian Gaćina i Vladimir Marinović već su deset godina<br />
prisutni u nautici, a bave se prodajom nautičke opreme te<br />
montažom i servisiranjem brodske navigacijske opreme. Gradnja<br />
prvijenca trajala je 15 mjeseci, a kupac je Mirko Medica iz Rovinja<br />
(bavi se ribolovom i prijevozom putnika i ronilaca). Brodica duljine<br />
12,44 i širine 4,22 metra teži nešto manje od 11 tona. Projektna<br />
brzina je 29 Nm, a na testnim vožnjama postignuta je brzina veća<br />
od 31 Nm. S obzirom da je brodica višenamjenska (uređena je za<br />
prijevoz putnika i ronilaca te ribarenje i slično), vlasnici očekuju<br />
narudžbe tako da bi godišnje izgradili pet do šest plovnih jedinica<br />
s tim da bi rokovi izgradnje bili puno kraći, oko četiri mjeseca.<br />
Cijena brodice kreće se od 63 do 190.000 eura (bez PDV-a).<br />
Inače, svih dana održavanja<br />
karlovačkih dana piva obrtnička<br />
izložba naišla je na veliki<br />
odaziv posjetitelja tako da<br />
se procjenjuje da je izložbeni<br />
prostor posjetilo oko osamdeset<br />
tisuća Karlovčana, od<br />
kojih su mnogi bili iznenađeni<br />
izloženim proizvodima, misleći<br />
da se oni ne proizvode u<br />
karlovačkoj županiji, kao i njihovom<br />
kvalitetom. Treba reći<br />
da nije bilo gotovo nijednoga<br />
gospodarstvenika koji nije obišao<br />
izložbeni obrtnički prostor.<br />
Već sama ta činjenica dovoljno<br />
govori o opravdanosti organizacije<br />
ovog sajma, koji je prema<br />
riječima Mire Seljana, tajnika<br />
županijske Obrtničke komore,<br />
postao sastavni dio najpoznatije<br />
karlovačke manifestacije.<br />
– Zahvaljujemo Gradu Karlovcu<br />
na do<strong>broj</strong> suradnji pri<br />
organizaciji i održavanju naše<br />
izložbe, kao i Karlovačkoj županiji<br />
– rekli su uglas Ivan Podvorac<br />
i Josip Skradski, čelnici<br />
županijske Obrtničke komore<br />
Karlovačke županije i karlovačkog<br />
Udruženja obrtnika.<br />
Treba reći da su tijekom održavanja<br />
Karlovačkih dana piva<br />
obrtnički izložbeni prostor posjetili<br />
i <strong>broj</strong>ni uzvanici, a među<br />
njima su bili ministri Branko<br />
Vukelić, Berislav Rončević, Ivica<br />
Kirin, te predsjednik HOK-a<br />
Stjepan Šafran. Svi oni su sa zanimanjem<br />
razgledali izložene<br />
proizvode karlovačkih obrtnika<br />
koji iz godine u godinu postaju<br />
sve respektabilniji gospodarski<br />
potencijal.<br />
– I ovaj sajam još je jednom<br />
potvrdio da se obrtništvo počelo<br />
sve više cijeniti i da je postalo<br />
ravnopravan partner svim gospodarskim<br />
subjektima. Veseli<br />
nas činjenica da je obrtništvo<br />
postalo partner i to ne potencijalni<br />
nego bitan segment koji<br />
vuče prema naprijed. Nadam<br />
se da će ova promocija obrtništva<br />
dodatno potaknuti obrtnike<br />
Karlovačke županije da i u budućnosti<br />
organiziraju slične aktivnosti,<br />
a da već na sljedećim<br />
Danima piva svoje proizvode<br />
<strong>broj</strong>nim posjetiteljima prezentira<br />
još veći krug obrtnika – poručio<br />
je Stjepan Šafran.<br />
Obrtnički sajam razgledalo je oko 80 tisuća posjetitelja<br />
gastvo te s vatrogasnim organizacijama<br />
s ciljem istraživanja<br />
potreba krajnjih korisnika. Vatrogasci<br />
se oduvijek zalažu da<br />
kaciga mora maksimalno štititi<br />
glavu, lice i zatiljak pri gašenju<br />
požara, posebice u situacijama<br />
visokih temperatura. Tako je<br />
došlo do projektiranja i proizvodnje<br />
vatrogasnih kaciga<br />
PAB FIRE, PAB FIRE 02 i PAB<br />
FIRE 03, a kasnije COMPACT<br />
III FF, namijenjene vatrogascima<br />
pri gašenju šumskih požara.<br />
Istraživanja u Akrapovićevu<br />
obrtu dovela su do projektiranja<br />
školjke kacige, koja se izrađuje<br />
od novog kompozitnog<br />
materijala, puno otpornijeg na<br />
visoke temperature. Buzetski<br />
je obrtnik među prvima u svijetu<br />
koji proizvodi takve kacige<br />
za 21. stoljeće, za sada probne<br />
količine, a redovna će proizvodnja<br />
početi kada na snagu<br />
stupe norme za njezinu izradu.<br />
Upravo takva vatrogasna kaciga<br />
poklonjena je predsjedniku<br />
Mesiću.<br />
Dogovorena poslovna<br />
konferencija u Puli 2007.<br />
sklopu rujanskog bihaćkog sajma EKO BIS, Jasna Jaklin<br />
U Majetić, tajnica Županijske komore Pula, te Ugo Fabijan,<br />
predsjednik Ceha proizvodnih djelatnosti Obrtničke komore IŽ i<br />
Ester Jurinović, v. d. tajnika Udruženja obrtnika Pula, dogovorili<br />
su se s predsjednikom Privredne komore Unsko-sanskog kantona<br />
Ismetom Pašalićem i suradnicima da se idućeg proljeća u Puli<br />
održi Poslovna konferencija obrtnika i tvrtki iz Istre i spomenutog<br />
Kantona. U radu bi sudjelovale i talijanske tvrtke (turizma,<br />
graditeljstva i prerađivačke industrije) iz područja koje pokriva<br />
Centro Estero Veneto.<br />
Na sajmu u Bihaću Istra se predstavila ribljim i purećim prerađevinama<br />
rovinjske Mirne i Marimirne, te pazinskog Purisa, a<br />
posjetitelji su vidjeli i Ziganteove tartufe, te vina i maslinovo ulje<br />
poznatih istarskih proizvođača.
Subota, 23. rujna 2006.<br />
Održan 14. Zagorski Gospodarski Zbor<br />
U sklopu Zbora priređena stručna<br />
predavanja i okrugli stolovi<br />
Zagorski gospodarski zbor održan od 5. do 9. rujna 2006. u Krapini, u sklopu Tjedna kajkavske<br />
kulture u organizaciji Obrtničke komore Krapinsko-zagorske županije<br />
O<br />
brtnička <strong>komora</strong> Krapinsko-zagorske<br />
županije bila je suorganizator<br />
14. zagorskoga gospodarskog zbora<br />
koji se održavao od 5. do 9. rujna 2006. u<br />
Krapini, u sklopu Tjedna kajkavske kulture.<br />
Zbor je otvorila županica Krapinsko-zagorske<br />
županije Vlasta Hubicki. O sadašnjoj<br />
situaciji u gospodarstvu, te o tome kako<br />
obrtnici i trgovačka društva promišljaju<br />
svoju budućnost, na otvaranju su govorili<br />
predsjednici županijske obrtničke i gospodarske<br />
komore Dragutin Ranogajec i Ivica<br />
Cerovečki.<br />
Na gospodarskoj izložbi predstavilo se<br />
40-ak gospodarstvenika i obrtnika, od kojih<br />
je većina proizvođača i to metalne, drvne,<br />
tekstilne i prehrambene djelatnosti.<br />
U sklopu 14. zagorskog gospodarskog<br />
zbora održavana su stručna predavanja:<br />
OKRUGLI STOL s temama iz gospodarstva<br />
– »Kontinentalni turizam u RH i perspektive<br />
razvoja toplica« s predavačem Zdenkom<br />
Mičićem, državnim tajnikom za turizam,<br />
»Bespovratni poticaji u malom i srednjem<br />
poduzetništvu« s predavačem dipl. ing.<br />
Leom Begovićem, pomoćnikom ministra za<br />
obrt, Ministarstva gospodarstva, rada i po-<br />
IZLAGAČI OBRTNIČKE KOMORE KZŽ NA 14. ZAGOR-<br />
SKOM GOSPODARSKOM ZBORU<br />
»ATELIJER VARGA« proizvodnja umjetničke i unikatne keramike,<br />
vl. Darko Varga, Zlatar<br />
BAČVARSKA I KAČARSKA RADIONICA, vl. Drago Petek,<br />
Đurmanec<br />
»BGS« obrada stakla, proizvodnja, trgovina, vl. Lidija Božiček,<br />
Desinić<br />
BRAVARSKO-KOVAČKA RADIONICA, vl. Stjepan Mišak,<br />
Sv. Križ Začretje<br />
»DIGISIGN«, vl. Marija Strmečki, Krapina<br />
»EPO – OROSLAVJE«, vl. Vladimir Jagečić, Oroslavje<br />
»GROFELNIK« zajednički obrt, vl. Josip i Anita Grofelnik, Pregrada<br />
HTZ OPREMA PRESEČKI, vl. Zlatko Presečki, Petrovsko<br />
»JOSIP PLEŠKO« obrada metala i trgovina, vl. Davor Pleško,<br />
Zabok<br />
»YVONNELL« trgovina i proizvodnja, vl. Marina Toldy, Krapina<br />
»KONIG« modni salon i trgovina, vl. Boris Pospiš, Đurmanec<br />
»KAMINKO« građevinarstvo i prijevoz, vl. Stjepan Mužek, Petrovsko<br />
duzetništva RH; OKRUGLI STOL Udruge<br />
inovatora Hrvatske s temama »Razvoj inovatorskog<br />
pokreta« i »Komercijalizacija inovacija«,<br />
te Prve tehničke škole »N. Tesla«:<br />
»Obrazovni sustav i inovatorstvo«.<br />
Okupljene gospodarstvenike i obrtnike<br />
ugodno je iznenadila gastronomska ponuda<br />
Ceha ugostitelja i turističkih djelatnika<br />
OKKZŽ koji su u suradnji s Grupacijom vinogradarstva<br />
i vinarstva pri HGK – Županijskoj<br />
komori Krapina organizirali Gastro<br />
ponudu na temu »Sljubljivanje zagorskih<br />
vina i autohtonih zagorskih specijaliteta«.<br />
Nosioci Gastro ponude bili su:<br />
Restoran »ZELENJAK« vl. Branko Greblički,<br />
Kumrovec<br />
Restoran »RODY« vl. Zdravko Klanjčić,<br />
Gornja Stubica<br />
Restoran »PURGA« vl. Goran Klancir,<br />
Zlatar Bistrica<br />
Gostionica »PREŠA« vl. Zdravko Presečki,<br />
Krapina<br />
Gostionica »POD STARIM KROVOVI-<br />
MA« vl. Damir Frljužec, Krapina<br />
Catering – priprema slastica, vl. Anita<br />
Grofelnik, Pregrada<br />
Tijekom tjedna kajkavske kulture u organizaciji<br />
Obrtničke komore Krapinsko-zagorske<br />
županije posjetiteljima su se pružale<br />
besplatne obrtničke usluge sljedećih obrtnika:<br />
FRIZERI: »JASMINA« frizerski salon za<br />
žene i muškarce, vl. Jasmina Pažić, Konjščina<br />
»SAN« modni frizerski salon, vl. Zdenkica<br />
Žnidarec, Veliko Trgovišće<br />
KOZMETIČAR: KOZMETIČKI SALON<br />
»ANITA«, vl. Anita Jurman, Krapina<br />
POSTOLAR: POSTOLARSKA RADIO-<br />
NICA, vl. Josip Hršak, Krapina<br />
»LONČARIJA«, vl. Ivan Kovačić, Marija Bistrica<br />
»LJEVAONICA KRČELIĆ« zajednički obrt, vl. Stjepan Krčelić<br />
i Kruno Krčelić, Kraljevec na Sutli<br />
»MIKROBIT« informatika, trgovina i usluge, vl. Tomislav Jurinjak,<br />
Krapina<br />
METALO-PRERAĐIVAČKA RADIONICA »HORVAT«, vl.<br />
Silvio Horvat, Zlatar Bistrica<br />
MEDIČARSKO-SVJEĆARSKA RADIONICA »ZOZOLLY«<br />
UTEMELJENO 1882. god., vl. Vera Hubicki, Marija Bistrica<br />
»MARIJA MODNA ODJEĆA«, vl. Marija Smiljanec,<br />
Đurmanec<br />
»POLITEX« – izrada polirnih koluta i tekstilne galanterije, vl.<br />
Blaženka Maligec, Gornje Jesenje<br />
»SALON MS« proizvodnja, trgovina i usluge, vl. Mirjana Stupnišek,<br />
Krapina<br />
»STOLARIJA ČIČEK«, vl. Zvonko Čiček, Zlatar Bistrica<br />
»STAMP«, vl. Damir Majsec, Krapina<br />
OBRT ZA PROIZVODNJU I USLUGE »KRALJ«, vl. Snježana<br />
Kralj, Stubičke Toplice<br />
»TRADICIJSKI OBRTI MAJSTORA TOME«, vl. Tomo Kovačić,<br />
Marija Bistrica<br />
KRAPINSKO-ZAGORSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
KRAPINSKO-ZAGORSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
49000 KRAPINA, Magistratska 2<br />
Telefon: ++ 385 049 / 300 545, 300 546<br />
300 547, 300 548<br />
Telefaks: ++ 385 049 / 370 616<br />
E-mail: okkzz@okkzz.hr<br />
Predsjednik: Dragutin Ranogajec<br />
Tajnik: Renata Vranić<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> 23<br />
STRANICU PRIPREMILA: RENATA VRANIĆ<br />
Suradnja sa zapadnonjemačkom<br />
obrtničkom komorom<br />
Za vrijeme trodnevnog posjeta Hrvatskoj predstavnici Sabora<br />
obrtničkih <strong>komora</strong> zapadne Njemačke nakon Zagreba i Varaždina,<br />
posjetili su 25. kolovoza i Krapinu.<br />
Predsjedniku zapadnonjemačke obrtničke komore Franzu-Josefu<br />
Kniepsu i tajniku njihove komore gospodinu Reineru Noltenu,<br />
kojemu su se pridružili gospodin Jerko Čutura, predsjednik<br />
strukovne udruge Hrvatskih hotelijera i ugostitelja u Nordrhein-<br />
Westfalenu, te dr. Petar Sindičić, tajnik Hrvatske obrtničke komore,<br />
domaćini u Krapini bili su predsjednik Obrtničke komore<br />
Krapinsko-zagorske županije Dragutin Ranogajec, gradonačelnik<br />
Josip Horvat i ravnatelj Srednje škole Krapina Ivan Rozijan.<br />
Razgovaralo se o mogućim modalitetima suradnje i mogućnostima<br />
ulaganja na području grada Krapine (gospodarska zona), a<br />
što bi, ocijenjeno je, bilo od zajedničkog gospodarskog interesa.<br />
Po završetku sastanka gosti su posjetili moderno opremljen poslovni<br />
prostor obrta »M. I.« elektrotehničke i metaloprerađivačke<br />
djelatnosti vlasnika Josipa Hršaka iz Krapine.<br />
Posebnim statusom zaustaviti nestajanje medičara<br />
SAJAM MEDIČARA I SVJEĆARA U KOPRIVNICI<br />
S otvorenja sajma medičara i svjećara u Koprivnici<br />
KOPRIVNICA – Udruženje obrtnika Koprivnica<br />
i Muzej grada Koprivnice već drugu<br />
godinu za redom provode projekt Stara<br />
umijeća i znanja, a nakon što je prošlogodišnji<br />
program bio posvećen klobučarima, ove<br />
godine su na red došli medičari i svjećari.<br />
Medenjaci, gverc, licitari, medeni bomboni<br />
i svijeće mogli su se u petak 15. rujna<br />
vidjeti i kupiti u središtu Koprivnice na čak<br />
12 štandova medičara i svijećara iz Hrvatske<br />
i Slovenije.<br />
– Istražujući povijest nekog zanata dajemo<br />
mu važnost u današnjem vremenu. Sve<br />
se slabije čuje glas klobučara, medičara, kišobranara,<br />
kitničarki... Upravo ovim projektom<br />
želimo zaustaviti nestajanje tradicijskih obrta<br />
– rekla je Jasmina Markota, tajnica koprivničkog<br />
Udruženja obrtnika.<br />
Na sajmu su sudjelovale medičarske obitelji<br />
Bičak, Husinec i Mahmet-Habazin iz<br />
Marije Bistrice, Gorišek-Prstec iz Karlovca,<br />
Obranković-Kronstein iz Siska, Cvrlja iz Svetog<br />
Ivana Zeline, Oslaković iz Samobora, Ranogajec-Blažeković<br />
iz Osijeka, Tomica Marica<br />
iz Zagreba, Špičko i Vrban iz Koprivnice i<br />
Perger i Celec iz Slovenije.<br />
Medičari i etnolozi su potom na Okruglom<br />
stolu raspravljali o sadašnjosti i budućnosti<br />
medičarstva, a dogovorena je suradnja sa<br />
slovenskim medičarima. Načelnica Odjela za<br />
razvoj obrta pri Ministarstvu gospodarstva<br />
Lidija Mekić i Ivica Štambuk iz Hrvatske obrtničke<br />
komore, etnolozi iz Koprivnice, Zagreba<br />
i Slovenije zajedno s gostujućim medičarima i<br />
domaćim predstavnicima obrtničkih institucija<br />
sudjelovali su na Okruglom stolu koji je bio<br />
posebno zanimljiv zbog žustre rasprave koja<br />
se vodila oko statusa medičarstva. Medičari<br />
smatraju da njihov status kao tradicijskog<br />
obrta nije upitan jer se radi gotovo kao prije<br />
200 godina, a etnolozi se ponekad previše<br />
miješaju u njihov posao. Iris Biškupić Bašić iz<br />
Etnografskog muzeja u Zagrebu kazala je da<br />
su prema čuvarima baštine ponekad prestrogi,<br />
ali da je to dio njihove struke, no istaknula<br />
je potrebu veće suradnje.<br />
Štambuk je predstavio nacrt prijedloga za<br />
Pravilnik o tradicijskim i umjetničkim obrtima<br />
te je dogovoreno da ga razmotre i medičari.<br />
Kao dobar primjer za odnos prema tradicijskim<br />
obrtima, posebice za medičare i klobučare,<br />
istaknut je Nürnberg gdje su oni dio muzeja<br />
u kojima su radionice. Dogovoreno je da se<br />
organizira posjet tome gradu i to za medičare<br />
i etnologe zajedno. Medičari su predstavnici<br />
Ministarstva objasnili da im ne treba samo status<br />
tradicijskog obrta nego i povlastice kako<br />
bi se održali na tržištu. Primjerice u Osijeku<br />
je nekada bilo 17, a sada je ostao samo jedan<br />
medičar, pa je vidljivo da zanat izumire i da je<br />
krajni čas da se nešto poduzme.<br />
– Udruženje obrtnika Koprivnica je uz<br />
pomoć partnera na ovom projektu uspjelo<br />
organizirati ovaj susret, pa su tako od Ministarstva<br />
gospodarstva dobivena sredstva u<br />
iznosu od 5000 kuna, a isti iznos donirala je<br />
i <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong>. Uz pomoć lokalnih<br />
sponzora Podravke, Belupa i Zagreb<br />
osiguranja i sredstava koja su za svoj dio projekta<br />
dobili Muzej grada Koprivnice od Ministarstva<br />
kulture i Grada Koprivnice, uspjeli<br />
smo zaokružiti financijsku konstrukciju. Medičari<br />
ističu da neka sredstva treba usmjeriti i<br />
prema takvim obrtima koji djeluju stotinama<br />
godina, a ne samo prema trgovcima, ugostiteljima<br />
i prijevoznicima jer ipak su medičari<br />
među najstarijim zanatima i u izumiranju su.<br />
Iako je susret bio skroman, zadovoljio je sudionike-medičare,<br />
a to je najvažnije – ocijenila<br />
je Jasmina Markota.<br />
U koprivničkom Muzeju prigodnu izložbu<br />
Medičari i svjećari otvorila je najstarija<br />
živuća, školovana koprivnička medičarka<br />
Marija Kolarić. Ona je izložila vitrinu, komodu<br />
i još neke autentične predmete iz svoje<br />
medičarske radnje. Posjetitelji Muzeja tako<br />
imaju priliku do kraja listopada vidjeti zastavu,<br />
cehovski pečat, drvene i limene kalupe<br />
i <strong>broj</strong>ne druge predmete koji su izvučeni iz<br />
prašine Muzeja Koprivnica, Muzeja prehrane<br />
Podravke i Hrvatskog povijesnog muzeja<br />
iz Zagreba, a svi ti predmeti izloženi su<br />
zahvaljujući ostavštini medičarskih obitelji<br />
Ferneker, Hajdak, Merk, Himenl, Ujlaki-Sulimanović,<br />
Kovačić (Haberštok), Šafar, Kolarić<br />
i Špičko. Tradiciju medičarskog i svjećarskog<br />
obrta u Koprivnici nastavljaju obrtničke<br />
obitelji Špičko, sljednici poznate medičarske<br />
obitelji Ujlaki-Sulimanović i obitelj Vrban,<br />
koji su na koprivničkom sajmu također<br />
izložili svoje proizvode, a samo za sajam,<br />
medičarski obrt Špičko izradio je licitarsko<br />
srce s grbom grada Koprivnice i stihovima<br />
Paje Kanižaja koje su na dar dobili pokrovitelji<br />
manifestacije gradonačelnik Zvonimir<br />
Mršić, načelnica u odjelu za razvoj obrta Ministarstva<br />
gospodarstva Lidija Mekić i Ivica<br />
Štambuk iz Hrvatske obrtničke komore. Oni<br />
su, pak, prilikom otvaranja sajma istaknuli<br />
da bi medičarski proizvodi trebali postati i<br />
suveniri, dok je gradonačelnik Koprivnice<br />
Zvonimir Mršić naglasio kako ćemo tradicijske<br />
obrte kao dodanu vrijednost uvesti u<br />
Europsku uniju.<br />
Adela Sočev<br />
KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE<br />
ŽUPANIJE<br />
48000 KOPRIVNICA, Duga ulica 23<br />
Telefon: ++ 385 048 / 623 408, 624 4<strong>76</strong>, 221 701<br />
Telefaks: ++ 385 048 / 623 408<br />
E-mail: okkkz@kc.t-com.hr<br />
Predsjednik: Zvonko Pecikozić<br />
Tajnik: Božo Barać<br />
STRANICU PRIPREMILA: ADELA SOČEV<br />
Ugostitelji na sajmu u Grazu<br />
Ugostitelji na sajmu u Grazu<br />
Ugostitelji iz Koprivnice, Đurđevca i Virovitice u ponedjeljak, 11.<br />
rujna, posjetili su sajam Gastronomia u austrijskom Grazu. U organizaciji<br />
Udruženja obrtnika Koprivnica četrdesetak ugostitelja imalo je<br />
prilike vidjeti novitete na specijaliziranom sajmu ugostiteljstva i hotelijerstva.<br />
Oko 150 izlagača prikazalo je raznovrsnu opremu, prehrambene<br />
proizvode, pića i niz drugih ugostiteljskih potrepština, a naši<br />
su ugostitelji iskoristili posjet sajmu za uvođenje noviteta u svojim<br />
lokalima.
24 Obrtničke <strong>novine</strong> Subota, 23. rujna 2006.<br />
MEĐIMURSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
MEĐIMURSKE ŽUPANIJE<br />
40000 ČAKOVEC, Park R. Kropeka 1<br />
Telefon: ++ 385 040 / 312 643, 313 971<br />
Telefaks: ++ 385 040 / 312 643<br />
E-mail: ok-medjimurja@ck.t-com.hr<br />
Predsjednik: Slavko Faltak<br />
Tajnik: Anđelko Crnčec<br />
STRANICU PRIPREMIO: ROBERT VARGA<br />
Međimurski obrtnici – čuvari<br />
tradicijskih vrijednosti<br />
Nakon prošlogodišnje, vrlo uspješne promocije Međimurske<br />
županije na izložbi »Eko-etno <strong>Hrvatska</strong>«, ove se<br />
godine najsjevernija hrvatska županija predstavila na većem<br />
prostoru s još atraktivnijim i sadržajnijim nastupom nego<br />
lani. Velik doprinos uspješnom nastupu dali su i međimurski<br />
obrtnici – čuvari tradicijskih vrijednosti, koji su privlačili<br />
pozornost posjetitelja svojim atraktivnim tradicionalnim proizvodima.<br />
Zahvaljujući povećanoj aktivnosti turističkih zajednica i jedinica<br />
lokalne samouprave u nastojanju da građanima ponude<br />
što više sadržaja i kroz ljetne dane, međimurski tradicijski<br />
i umjetnički obrti imali su pune ruke posla. Nastupali su na<br />
gotovo svim manifestacijama u Međimurju i svim važnijim<br />
manifestacijama u susjednim županijama; od »Dana Zrinskih«<br />
u Čakovcu, »Ludbreškog sajma« u sklopu »Deset dana<br />
Svete Nedjelje« u Ludbregu, do Špancirfesta u Varaždinu.<br />
Upisi učenika u programe obrtničkih zanimanja<br />
Limari drugu godinu za redom ostaju bez naučnika. Nema interesa ni za autolimare, alatničare,<br />
autolakirere i fasadere<br />
Od ukupno 470 raspoloživih mjesta u programima za obrtnička<br />
zanimanja četiriju međimurskih srednjih škola, u oba<br />
je upisna roka popunjeno 345 mjesta u 15 razrednih odjela.<br />
Tako se u Tehničku, industrijsku i obrtničku školu u Čakovcu<br />
upisalo 152 učenika. I ove godine najviše je učenika<br />
pokazalo interes za strojobravara (26), tokara (26) i elektroinstalatera<br />
(20), nešto manje je upisano automehaničara (13),<br />
elektroničara-mehaničara (12), bravara (12), elektromehaničara<br />
(7) i autoelektričara (6), dok je najveće zanimanje učenika<br />
izazvalo novo zanimanje – obrađivač na numerički upravljanim<br />
strojevima, za koje je bilo rezervirano 30 mjesta. I dok se<br />
za novoformirana zanimanja traži mjesto više, za zanimanje<br />
limar već drugu godinu za redom nema kandidata, a trend<br />
silazne putanje na ljestvici popularnih zanimanja počeli su<br />
slijediti i autolimari i alatničari.<br />
Nastup obrtnika na<br />
jesenskim sajmovima<br />
Ovogodišnji listopad međimurski obrtnici će iskoristiti<br />
za promociju svojih djelatnosti, proizvoda i usluga na<br />
sajmovima u Splitu, Puli, Varaždinu i Križevcima. No, još<br />
uvijek premalo obrtnika iskorištava mogućnost koju pruža<br />
Komora sufinancirajući 50 posto izlagačkog prostora<br />
na četiri regionalna sajma. Sve informacije potražite na<br />
www.obrtnicka-<strong>komora</strong>-medjimurja.hr (gdje možete pronaći<br />
i »Kalendar jesenskih sajmova«) ili na <strong>broj</strong>u telefona<br />
040/311-515.<br />
Za razliku od prošle godine kad je Graditeljska škola Čakovec<br />
upisala gotovo cijeli razred učenika više nego godinu<br />
prije, rezultati ovogodišnjih upisa su ispod očekivanja. Naime,<br />
za sva od 11 ponuđenih zanimanja pokazan je manjih<br />
interes učenika nego lani. Od 87 novoupisanih učenika, 21<br />
se opredijelio za zanimanje soboslikar-ličilac. Novih stolara<br />
će možda biti 17, instalatera grijanja i klimatizacije 16, zidara<br />
11 i pismoslikara 9. Za tesara se odlučilo petero učenika,<br />
po troje za plinoinstalatera i vodoinstalatera. Fasaderi i autolakireri<br />
su ostali na nuli. Raduje jedino činjenica što su<br />
se staklari maknuli s prošlogodišnje nule na dva upisana<br />
učenika.<br />
U školske klupe Gospodarske škole upisano je 23 frizera,<br />
15 krojača i 13 kozmetičara, a u klupe Srednje škole Prelog 27<br />
kuhara, 11 slastičara, 8 konobara, 6 mesara i 3 pekara.<br />
Majstorski ispiti<br />
Obrtničkoj komori Međimurske županije majstorski ispiti<br />
se održavaju dva puta godišnje. Nakon proljetnog<br />
U<br />
roka koji je održan u veljači, za jesenski rok se prijavilo 11<br />
kandidata za zanimanja očni optičar, frizer, plinoinstalater i<br />
elektroinstalater.<br />
Svi zainteresirani za polaganje majstorskih ispita u sljedećem,<br />
proljetnom roku koji će se održati u veljači iduće godine<br />
trebaju se javiti najkasnije 45 dana prije početka roka, odnosno<br />
do 7. siječnja 2007. godine. Cijena ispita iznosi 2600 kuna.<br />
Detaljne informacije možete saznati od Helene Drvoderić,<br />
stručne suradnice za obrazovanje u Obrtničkoj komori Međimurske<br />
županije na <strong>broj</strong> telefona 040/ 313 – 971.<br />
LIČKO-SENJSKA ŽUPANIJAUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
LIČKO-SENJSKE ŽUPANIJE<br />
53000 GOSPIĆ,<br />
Ulica Ante Starčevića 17<br />
Telefon: ++ 385 053 / 573 012<br />
Telefaks: ++ 385 053 / 573 012<br />
E-mail: obrtnicka-<strong>komora</strong>@gs.t-com.hr<br />
Predsjednik: Ana Šerić-Konjikovac<br />
Tajnica: Ankica Šubarić<br />
STRANICU PRIPREMIO: ŽELJKO MATAIJA<br />
Spomenička renta novi<br />
namet senjskim obrtnicima<br />
SENJ – Upravni odbor<br />
Udruženja obrtnika Senj pod<br />
predsjedanjem Milivoja Matičića<br />
raspravljao je nakon<br />
ljetne stanke o nizu točaka<br />
dnevnoga reda, a među njima,<br />
o visini cijene vode, spomeničkoj<br />
renti, izborima za<br />
sekcije i Skupštinu udruženja<br />
i drugom. Spomeničku rentu<br />
obrtnici smatraju previsokom<br />
i novim otežavajućim<br />
nametom zbog ionako otežavajućih<br />
uvjeta života i rada.<br />
Izbori za tijela sekcija bit će<br />
GOSPIĆ – Malo je bilo<br />
dvojbi oko organizacije i organiziranja<br />
ekipa i njihova<br />
putovanja u Zagorje nakon<br />
što je OK ličko-senjska zaprimila<br />
dopis kolega iz Krapinsko-zagorske<br />
županije<br />
za sudjelovanje na njihovim<br />
sportskim igrama održanim<br />
u Svetom Križu Začretju.<br />
– Iako nam je kalendar<br />
bio zgusnut zbog sjednice<br />
Upravnog odbora komore,<br />
posjete obrtnika Gospića i<br />
Perušića Vinkovcima, pripremama<br />
po udruženjima<br />
za izborne skupštine i našu<br />
smotru Jesen u Lici moralo<br />
se je, jednostavno rečeno,<br />
naći vremena za naše treće<br />
održani potkraj rujna i početkom<br />
listopada, a konstituirajuća<br />
Skupština u listopadu.<br />
Kad je u pitanju najviše tijelo<br />
Udruženja, na prethodnoj<br />
sjednici je dogovoreno i zaključeno<br />
da se <strong>broj</strong> delegata<br />
smanjuje s 29 na njih 25.<br />
Upravni odbor senjskih obrtnika<br />
izrazio je zabrinutost<br />
cijenom vode nakon puštanja<br />
u funkciju suvremenog<br />
pročistača, te će sa senjskim<br />
Komunalcem tražiti najoptimalnije<br />
rješenje. (Ž. M.)<br />
Ličani teško bez Zagoraca<br />
sudjelovanje i gostovanje u<br />
Zagorju, kazala je predsjednica<br />
POK, Ana Šerić Konjikovac<br />
koja je kao obično u<br />
maniri svojstvenoj Ličanima,<br />
domaćinima i organizatorima<br />
uručila poklone.<br />
Inače, poziv za sportske susrete<br />
prihvatilo je unatoč radnom<br />
danu petnaestak obrtnika,<br />
uglavnom iz Gospića, koji<br />
su sudjelovali u malom nogometu,<br />
streljaštvu i povlačenju<br />
konopa, a nisu razočarali ni u<br />
»trećem poluvremenu«. Uz<br />
rečeno bila je ovo prilika i za<br />
posjet kulturno-povijesnim<br />
znamenitostima kojih je prepun<br />
gotovo svaki zagorski<br />
brežuljak. (Ž. M.)<br />
Tko je tko u sekcijama UO Gospić<br />
GOSPIĆ – Na izbornim<br />
sjednicama proizvodne,<br />
uslužne i ugostiteljske sekcije<br />
izabrana su tijela i delegati<br />
koji će predstavljati struku<br />
i sekciju. U predsjedništvo<br />
proizvodne sekcije izabrani<br />
su Pavao Štimac (Perušić),<br />
Gordana Radaković (Mukinje),<br />
Manda Starčević (Pazarište),<br />
Ton Kajtazi (Gospić)<br />
i Neven Bašić (Perušić) koji<br />
su povjerenje za predsjednika<br />
ukazali Mandi Starčević,<br />
a dopredsjednika Gordani<br />
Radaković. U Skupštinu UO<br />
Gospić delegirani su M. Starčević<br />
i P. Štimac.<br />
Ugostiteljstvo i turizam u<br />
predsjedništvu sekcije predstavljat<br />
će Dragan Šop (Lički<br />
Osik), Joso Vrkljan (Gospić),<br />
Dragan Hećimović (Perušić),<br />
Ivan Ratković (Gospić), Božica<br />
Kurteš (Gospić), Nikola<br />
Vukić (Gospić) i Marko Sokolić<br />
(Gospić) koji su ujedno<br />
izabrani za Skupštinu UO<br />
Ne odustaju od vlastitog<br />
prostora<br />
GOSPIĆ – Kad je u pitanju kancelarijski prostor ličko-senjskih<br />
obrtnika, situacija je više nego loša jer su sva udruženja,<br />
računajući i komoru, podstanari. No od pronalaženja vlastita<br />
prostora se ne odustaje, o čemu su se očitovali i članovi<br />
upravnog odbora gospićkog udruženja. Unatoč do<strong>broj</strong> namjeri,<br />
neprihvatljivim su ocijenili dvije dostavljene ponude<br />
za kupnju uredskog prostora te zaključili da se ponovno<br />
zatraži prijam kod gradonačelnika Gospića i ličko-senjskog<br />
župana. Raspravljalo se i o izborima po sekcijama te je zaključeno<br />
da se oni ponove u trgovačkoj i prijevozničkoj, koje<br />
nisu imale potreban kvorum za rad. Tajništvo udruženja<br />
zauzet će se za što bolji odaziv obrtnika za specijalističko<br />
usavršavanje iz zaštite na radu koje Zagreb inspekt održava<br />
u gospićkom Pučkom otvorenom učilištu.<br />
Zbog nešto skromnijeg financijskog stanja na žiroračunu te<br />
troškova oko izbora za tijela Udruženja, Upravni odbor je na<br />
prijedlog predsjednika Gorana Asića racionalizirao odlazak<br />
na smotre, sajmove i obrtnička druženja, te troškove sveo na<br />
one najnužnije. (Ž. M.)<br />
Dobar odaziv za stručno<br />
usavršavanje<br />
GOSPIĆ – Nakon prikupljanja prijava tijekom ljetnih mjeseci<br />
u Obrtničkoj komori Ličko-senjske županije počeli su ispiti<br />
za majstore i stručne osposobljenosti. Za majstorski se ispit<br />
prijavilo 13 kandidata za kuhara, frizera, automehaničara,<br />
klesara i zidara iz Senja, Gospića, Rijeke, Novalje, pa čak i Zagreba.<br />
Prema riječima stručnog suradnika za školstvo Josipa<br />
Serdara, ništa manji interes nije ni za stručnu osposobljenost,<br />
za koju se prijavilo 11 kandidata za zanimanje priprematelja<br />
jela i slastica, pomoćnog prodavača, trgovačko poslovanje i<br />
teracera.<br />
Sljedeći rok stručne osposobljenosti, dodaje Serdar, bit će<br />
u prosincu, a za majstore prema kalendaru HOK-a u veljači<br />
2007. godine. (Ž. M.)<br />
Gospić. Predsjednik sekcije je<br />
Nikola Vukić, a dopredsjednik<br />
Dragan Šop.<br />
Izabrano je i predsjedništvo<br />
uslužne sekcije u kojemu<br />
sjede Katica Asić (predsjednica,<br />
agencija za osiguranje),<br />
Ruža Maras (dopredsjednica,<br />
frizer), Ivan Oroslan (fotograf),<br />
Josip Milković (grafika)<br />
i Ernest Petry (agencija za<br />
nekretnine). U Skupštinu UO<br />
Gospić osim njih izabrani su<br />
još Josip Brezović (dimnjačar),<br />
Ika Balenović (kemijska<br />
čistiona) i Stjepan Obućina<br />
(uslužni zemljani radovi).<br />
Zbog nepostojanja kvoruma<br />
nisu održani izbori u<br />
prijevozničkoj i trgovačkoj<br />
sekciji o čemu je raspravljao<br />
i Upravni odbor te zaključio<br />
da se sazove nova sjednica<br />
u predviđenom roku jer će<br />
se konstituirajuća sjednica<br />
Skupštine održati najkasnije<br />
do svršetka listopada.<br />
(Ž. M.)<br />
Poklonili se Hrvatskim<br />
mučenicima<br />
GOSPIĆ/VINKOVCI – Članovi Upravnog odbora gospićkog<br />
Udruženja obrtnika predvođeni predsjednikom Goranom<br />
Asićem posjetili su posredovanjem ličko-senjske obrtničke<br />
komore i predsjednice Ane Šerić Konjikovac o vlastitom<br />
trošku manifestaciju Vinkovačke jeseni. Uz rečeno, Gospićani<br />
i Perušićani bili su gosti, vodili razgovore te dogovarali daljnju<br />
suradnju s predsjednikom POK-a, Ivanom Klarićem i UO<br />
Vinkovci, Andrijom Subotićem.<br />
Veći dio dana slobodne subote Ličani su iskoristili i posjetili<br />
Vukovar gdje su u Spomen-području Ovčara odali počast<br />
vukovarskim i hrvatskim mučenicima poginulim u Domovinskom<br />
ratu, te podno središnjeg križa zapalili svijeću.<br />
– Prvi put smo organizirano u ovom dijelu Hrvatske, koji je<br />
iznimno lijep i susretljiv. Nismo nastupali, ali nije isključena<br />
mogućnost da se organiziramo i u tom dijelu. Iako daleko od<br />
kuće, osjećali smo se kao da smo tamo zahvaljujući ponajprije<br />
ljubaznosti kolega iz POK-a i UO, te hotela Admiral u Vinkovcima<br />
– izjavio je predsjednik Goran Asić. (Ž. M.)<br />
Lički obrtnici u Vukovaru
Subota, 23. rujna 2006.<br />
UPIS U PROGRAME OBRTNIČKIH ZANIMANJA<br />
U OSJEČKO-BARANJSKOJ ŽUPANIJI<br />
Suficitarna zanimanja i dalje privlačnija?!<br />
I<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Osječko-baranjske županije ove će školske godine stipendirati deset učenika<br />
koji su se opredijelili za jedno od sedam deficitarnih zanimanja<br />
U<br />
trinaest je škola u Osječko-baranjskoj<br />
županiji koje školuju učenike<br />
za obrtnička zanimanja, u školskoj<br />
godini 2006./2007. upisano ukupno 888<br />
učenika, a bio je planiran upis njih 1164. U<br />
skladu s tim, umjesto ukupno 40 planiranih<br />
razrednih odjeljenja, bit će ih desetak manje,<br />
doznajemo od prof. Željka Belajdžića, stručnog<br />
suradnika za obrazovanje Obrtničke<br />
komore Osječko-baranjske županije. Kao i<br />
prethodnih godina, za nekoliko je programa<br />
obrtničkih zanimanja, koja su, na žalost,<br />
uglavnom suficitarna, vladao velik interes,<br />
a istodobno se za deficitarna zanimanja prijavio<br />
mali <strong>broj</strong> učenika.<br />
Stoga ne čudi što je Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Osječko-baranjske županije ove školske godine<br />
odlučila stipendirati baš učenike koji su<br />
se odlučili obrazovati po JMO za deficitarna<br />
obrtnička zanimanja. Natječaj za dodjelu<br />
stipendija objavljen je 15. rujna na internetskoj<br />
stranici www.okobz.hr i na oglasnoj ploči<br />
Komore. Prema tom natječaju, Komora će<br />
stipendirati učenike prvih razreda srednjih<br />
strukovnih škola koji se obrazuju po JMO<br />
za sljedeća deficitarna obrtnička zanimanja:<br />
zidar, tesar, krovopokrivač, bravar, limar,<br />
alatničar i tokar. Natječaj za dodjelu stipendija<br />
otvoren je 30 dana od dana raspisivanja.<br />
U ovoj će školskoj godini biti dodijeljeno 10<br />
stipendija u visini 500 kuna mjesečno.<br />
Inače, ove će se školske godine u školama<br />
Osječko-baranjske županije, kad je riječ<br />
o navedenim deficitarnim zanimanjima, za<br />
zanimanje zidar školovati 25 učenika, za zanimanje<br />
tesar pet, za bravara 18, za limara<br />
jedan, za alatničara jedan, te tokara 22, dok<br />
u zanimanju krovopokrivač ni jedan učenik<br />
zaslanstvo Obrtničke komore Osječko-baranjske županije, koje su činili<br />
Karlo Mišković, predsjednik, Zlatko Tot, predsjednik Odbora za<br />
gospodarstvo i Blaženka Bogdan, tajnik, boravilo je 8. i 9. rujna u Sloveniji.<br />
Bio je to uzvratni posjet Obrtnoj zbornici Maribor, čiji su predstavnici<br />
posjetili ovogodišnji Obrtnički sajam u Osijeku. Predstavnike<br />
osječko-baranjskih obrtnika primili su predsjednik Obrtne zbornice<br />
Maribor Aleš Pulko, poslovna tajnica Olga Valent i njihovi suradnici.<br />
– Cilj je našeg posjeta uspostavljanje poslovne suradnje između obrtnika<br />
Osječko-baranjske županije i obrtnika Obrtne zbornice Maribor.<br />
Suradnja će se odvijati u obliku zajedničkih ulaganja, kooperativnih<br />
poslova te, ako bude interesa, lohn-poslova – ističe Blaženka Bogdan.<br />
MEĐUNARODNA SURADNJA<br />
Poziv za suradnju s mariborskim obrtnicima<br />
Grad Rijeka priprema novu<br />
liniju komisionih kredita<br />
za koju će se moći kandidirati<br />
obrtnici te mali i srednji poduzetnici,<br />
isključivo za programe<br />
u funkciji razvoja gradskog<br />
(urbanog) turizma u Rijeci.<br />
Izbor kandidata i odobrenje<br />
kredita obavljat će se u dva<br />
stupnja:<br />
• u prvom stupnju stručno<br />
peteročlano povjerenstvo izvršit<br />
će prethodni odabir programa<br />
uzimajući u obzir u kojoj<br />
su mjeri programi u funkciji<br />
razvoja urbanog turizma<br />
• iza toga u drugom stupnju<br />
slijedi obrada kandidata u bonitetnom<br />
smislu, te izrada pri-<br />
nastojanjima da se turistima<br />
koji posjećuju Primor-<br />
U<br />
sko-goransku županiju što više<br />
prezentiraju izvorna domaća<br />
jela, obrtnici ugostitelji ne zanemaruju<br />
ni one goste koji u ponudi<br />
ovoga kraja očekuju i jela<br />
internacionalne gastronomske<br />
tradicije.<br />
Stoga će gotovo četiri desetljeća<br />
otkako je u Opatiji ispečena<br />
prva pizza u tadašnjoj državi,<br />
hotel »Imperial« biti meka za lju-<br />
nije vidio svoju budućnost. Dakle, u obzir za<br />
stipendiranje dolaze ukupno 72 učenika ako<br />
ispunjavanju sljedeće uvjete: da su državljani<br />
RH, da imaju status redovitog učenika,<br />
da imaju prebivalište na području Osječkobaranjske<br />
županije kontinuirano pet godina<br />
i nemaju odobren kredit, stipendiju ili drugi<br />
oblik novčanog primanja koji ima obilježja<br />
stipendije. Dakako, presudit će opći uspjeh<br />
iz svih predmeta u 7. i 8. razredu osnovne<br />
škole te socijalni status, što su dva kriterija<br />
za dodjelu stipendije.<br />
Kad je riječ o rezultatima upisa u školskoj<br />
godini 2006./2007., Obrtnička škola Osijek<br />
upisala je najviše frizera (47), pedikera (15),<br />
fotografa (15) i pekara (20). U Elektrotehničkoj<br />
i prometnoj školi Osijek najveći je <strong>broj</strong><br />
učenika bio zainteresiran za zanimanje autoelektričar<br />
(17), dok se za elektromehaničara<br />
nije prijavio nijedan učenik. U osječkoj će<br />
se Ugostiteljsko-turističkoj školi 73 učenika<br />
školovati za kuhara, 41 za konobara i 14 za<br />
slastičara. Strojarska tehnička škola Osijek<br />
najviše će učenika obrazovati za zanimanje<br />
instalater grijanja i klimatizacije (33) i automehaničar<br />
(28), za zanimanje tokar nije bilo<br />
nijednoga zainteresiranog, a za alatničara i<br />
limara školovat će se samo po jedan učenik.<br />
Graditeljsko-geodetska škola u Osijeku najviše<br />
je učenika privukla programom obrazovanja<br />
za soboslikara-ličioca (13), a zanimljivo<br />
je da nitko nije poželio postati klesar<br />
ili tesar, iako je planom upisa bilo predviđeno<br />
po deset učenika. Škola za tekstil, dizajn<br />
i primijenjenu umjetnost Osijek upisala je<br />
deset od planiranih 30 budućih krojača.<br />
Obrtnička škola Antuna Horvata Đakovo<br />
najveći <strong>broj</strong> upisanih učenika bilježi u<br />
Grad Rijeka aktivno u pravcu razvoja<br />
gradskog turizma<br />
U OBRTNIČKOJ KOMORI PGŽ NAJAVLJENA MANIFESTACIJA<br />
»PIZZA GASTRO«<br />
Natjecanje u izradi »hrvatske pizze«<br />
bitelje ovog izvorno talijanskog<br />
specijaliteta. Tamo će u vremenu<br />
od 22. do 25. listopada ove godine,<br />
u organizaciji agencije Talijanske<br />
udruge pizzaiola APES i<br />
opatijskog domaćina obrta »Paragvaj<br />
tours«, biti održana manifestacija<br />
pod nazivom »Pizza<br />
gastro«. U bogatom višednevnom<br />
programu, uz stručna predavanja<br />
i glazbena događanja,<br />
u spravljanju pizza će se okušati<br />
više od 150 pizzaiola.<br />
Zainteresirani obrtnici iz Osječko-baranjske županije trebaju ispuniti<br />
prijavni obrazac za poslovne razgovore sa slovenskim obrtnicima,<br />
koji će naći na internetskoj stranici www.okobz.hr ili u Komori, gdje<br />
mogu dobiti i dodatne informacije. Prijave se, prema riječima Blaženke<br />
Bogdan, primaju do 1. studenoga 2006. godine. Izaslanstvo Obrtničke<br />
komore Osječko-baranjske županije svoj je posjet Sloveniji iskoristio<br />
i za obilazak Obrtničkog sajma MOS 2006. u Celju. Tom je prigodom<br />
delegaciju Komore primio Miroslav Klun, predsjednik Obrtne zbornice<br />
Slovenije, koji je izviješten o zajedničkim planovima obiju <strong>komora</strong><br />
čiji je cilj povezivanje obrtnika.<br />
Ivana RAB-GULJAŠ<br />
Tema natjecanja bit će »Pizza<br />
Hrvatske«, sa željom da se ovom<br />
originalnom gastronomskom<br />
specijalitetu da i hrvatsko obilježje<br />
i to korištenjem namirnica karakterističnih<br />
za ovo podneblje,<br />
kao što su pršut, sir, masline, goranske<br />
gljive i slično. Stručna će<br />
komisija ocjenjivati vjernost temi,<br />
okus, pripremu te sam izgled pizze,<br />
a osim stručnog žirija, svoj će<br />
sud dati i žiri koji će biti odabran<br />
među prisutnim posjetiteljima.<br />
programima soboslikar-ličilac (19), krojač<br />
(19), automehaničar (18), stolar (17), pekar<br />
(17) i frizer (16), za razliku od programa za<br />
školovanje vodoinstalatera, mesara, staklara<br />
ili limara, za koje nije bio zainteresiran<br />
nijedan učenik. U Prvoj srednjoj školi Beli<br />
Manastir najviše će se učenika obrazovati<br />
za instalatera grijanja i klimatizacije (17), a<br />
neprivlačnim se pokazalo zanimanje plinoinstalater<br />
s obzirom na to da za njega nije<br />
bilo zainteresiranih. Druga srednja škola<br />
Beli Manastir u ovoj će školskoj godini<br />
obrazovati 13 budućih frizera i sedam konobara.<br />
Srednja škola Donji Miholjac najviše<br />
je učenika privukla programom automehaničar<br />
(11), dok ove školske godine neće<br />
obrazovati vodoinstalatere i autolimare<br />
iako je to bilo planirano. Srednja škola Valpovo<br />
upisala je 30 budućih strojobravara,<br />
15 tokara i 10 stolara. Srednja škola Josipa<br />
Kozarca Đurđenovac najviše je učenika privukla<br />
programom za obrazovanje automehaničara<br />
(10), no nije uspjela upisati nijednog<br />
učenika za stolara iako je planom bilo<br />
predviđeno čak dvadeset upisnih mjesta.<br />
Srednja škola Izidora Kršnjavoga Našice<br />
školovat će, među ostalima, trideset frizera<br />
i 25 kuhara.<br />
– Iako je većini dobro poznato da će nakon<br />
školovanja za suficitarna zanimanja<br />
teško pronaći posao, mnogi učenici u njima<br />
ipak vide svoju budućnost. Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> Osječko-baranjske županije ove će<br />
školske godine stoga stipendirati deset učenika<br />
koji su postupili drukčije opredijelivši<br />
se za jedno od sedam deficitarnih zanimanja<br />
– zaključuje prof. Belajdžić.<br />
Ivana RAB-GULJAŠ<br />
jedloga za Poglavarstvo Grada<br />
Rijeke koje će donijeti konačnu<br />
odluku o odobrenju kredita.<br />
Povjerenstvo za odabir programa<br />
bit će sastavljeno od<br />
stručnih osoba, i u njemu će<br />
pored predstavnika Turističke<br />
zajednice Grada, Grada Rijeke<br />
i Županijske gospodarske komore,<br />
biti i predstavnik Udruženja<br />
obrtnika Rijeka.<br />
Nakon konstituiranja Povjerenstva<br />
bit će raspisan javni<br />
natječaj, o čemu će svi zainteresirani<br />
obrtnici i poduzetnici biti<br />
obaviješteni putem javnih medija,<br />
te na web stranici Udruženja<br />
obrtnika Rijeka.<br />
Željko Dimitrić<br />
Ovom će se manifestacijom<br />
Opatija naći uz bok nekoliko talijanskih<br />
gradova u kojima će biti<br />
organizirana takva natjecanja, što<br />
će istovremeno i obogatiti njezinu<br />
posezonsku ponudu.<br />
Mnoge će ova događanja<br />
podsjetiti na daleku 1967. godinu<br />
kad su se pizze prvi put<br />
našle u ponudi legendarne, a<br />
danas, na žalost, zatvorene pizzerije<br />
»Maja« u Opatiji.<br />
Željko Dimitrić<br />
OSJEČKO-BARANJSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
OSJEČKO-BARANJSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
31000 OSIJEK,<br />
Svilajska 35/2<br />
Telefon: ++ 385 031 / 310 160<br />
Telefaks: ++ 385 031 / 310 161<br />
E-mail: obrtnicka.<strong>komora</strong>@os.t-com.hr<br />
Predsjednik: Karlo Mišković<br />
Tajnica: Blaženka Bogdan<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> 25<br />
STRANICU PRIPREMILA: IVANA RAB-GULJAŠ<br />
MANIFESTACIJA JESEN U BARANJI<br />
Sajam obrtništva<br />
okupio 30 izlagača<br />
sklopu četvrtog izdanja<br />
U tradicionalne manifestacije<br />
Jesen u Baranji, koja se održavala<br />
od 1. do 3. rujna u Belom<br />
Manastiru, 2. rujna održan je<br />
Sajam obrtništva, što je okupio<br />
trideset izlagača iz cijele Osječko-baranjske<br />
županije. – Među<br />
tridesetak izlagača dominirali<br />
su, što nam je iznimno drago,<br />
proizvođači. Osim obrtnika, na<br />
Sajmu su se predstavile različite<br />
udruge, a baranjski su ugostitelji<br />
Katarina Pustaji (»Kod Kaje«)<br />
i Arpad Šipec (»Kovač čarda«)<br />
kuhali autohtone specijalitete<br />
PRIMORSKO-GORANSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
PRIMORSKO-GORANSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
51000 RIJEKA, Zanonova 1/III<br />
Telefon: ++ 385 051 / 325 599<br />
Telefaks: ++ 385 051 / 325 590<br />
E-mail: ok-rijeka@ri.t-com.hr<br />
Predsjednik: Igor Vrcelj<br />
Tajnik: Željko Dimitrić<br />
koje su besplatno podijelili sudionicima<br />
i posjetiteljima. Da bi<br />
ugođaj bio potpun, nastupili su<br />
i tamburaši. Ove nas je godine i<br />
vrijeme poslužilo, prvi put, naime,<br />
nije padala kiša, iako smo<br />
i za nju bili spremni jer nam je<br />
Grad Osijek ustupio natkrivene<br />
štandove – rekla nam je Ružica<br />
Bilkić, tajnica Udruženja obrtnika<br />
Baranje.<br />
Udruženje obrtnika zahvaljuje<br />
svim sudionicima Sajma, te<br />
Gradu Belom Manastiru i Gradu<br />
Osijeku.<br />
Ivana RAB-GULJAŠ<br />
STRANICU PRIPREMIO: ŽELJKO DIMITRIĆ<br />
EDUKACIJA OBRTNIKA<br />
U pripremi seminar »Stručno<br />
usavršavanje obrtnika«<br />
otkraj rujna ove godine u Obrtničkoj komori Primorsko-goranske<br />
Pžupanije održat će se edukacija za obrtnike pod nazivom »Stručno<br />
usavršavanje obrtnika« koju će organizirati i izvesti Poslovni biro PBIRO<br />
d.o.o. iz Rijeke u suradnji s Obrtničkom komorom Primorsko-goranske<br />
županije. Edukacijski seminar je osmišljen i financiran iz programa edukacije<br />
u poduzetništvu Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
za 2006. godinu. Dvodnevni program edukacije obuhvaćat će područja<br />
financijsko-ekonomskog poslovanja u obrtu i osnovnih znanja o podučavanju<br />
naučnika. Cilj je seminara upoznati obrtnike, kako one postojeće<br />
tako i buduće, s temeljnim znanjima koja su im potrebna kako bi unaprijedili<br />
kvalitetu i efikasnost obavljanja određene djelatnosti u obrtu.<br />
Tematska cjelina ekonomsko-financijsko poslovanje u obrtu polaznike<br />
će upoznati sa specifičnostima ekonomskog i financijskog praćenja<br />
poslovanja obrta, a naglasak je dan na obilježja vođenja poslovnih<br />
knjiga u obrtu, porezni sustav i utjecaj pojedinih poreznih davanja na<br />
poslovanje obrtnika, te na odrednice platnog prometa. U području edukacije<br />
o osnovnim znanjima o poučavanju naučnika polaznici će steći<br />
znanja o bitnoj ulozi obrtnika kao majstora i istovremeno njegovoj ulozi<br />
učitelja i pedagoga u radnom okruženju s naučnicima.<br />
Ovakvi seminari predstavljaju ulaganje u budućnost razvoja i unapređenja<br />
obrtništva u našoj županiji, u oživotvorenju programa razvoja<br />
Hrvatske kao društva znanja na svim razinama.<br />
Željko Dimitrić
26 Obrtničke <strong>novine</strong> Subota, 23. rujna 2006.<br />
POŽEŠKO-SLAVONSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
POŽEŠKO-SLAVONSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
34000 POŽEGA, Dr. Franje Tuđmana 9<br />
Telefon: ++ 385 034 / 272 457<br />
Telefaks: ++ 385 034 / 272 457<br />
E-mail: ok-pozega@po.t-com.hr<br />
Predsjednik: Krešimir Raguž<br />
Tajnik: Zvonko Martinović<br />
STRANICU PRIPREMILA: KAROLINA PAVIĆ<br />
KUTJEVČANI PROSLAVILI POČETAK<br />
BERBE I DOBIVANJE STATUSA GRADA<br />
Na smotri vina dodijeljeno<br />
12 zlata<br />
Ocjenjivanje vina<br />
odrumi su otvoreni u rano jutro, a do kasno u noć potrajala je fešta<br />
Pna jedinom svjetskom Trgu graševine kojom su 9. rujna Kutjevčani<br />
proslavili dobivanje statusa grada i početak ovogodišnje berbe.<br />
Manifestacija nazvana »Vino. Grad. Kutjevo« privukla je i <strong>broj</strong>ne posjetitelje<br />
iz cijele Hrvatske, pa i inozemstva, a obilato se nazdravljalo<br />
biranim kapljicama 40-ak proizvođača najvinorodnijeg kontinentalnog<br />
kraja. Prešano je i prvo ovogodišnje grožđe koje, ustvrdili su<br />
stručnjaci, svjedoči da će berba 2006. rezultirati izvanrednim vinima<br />
u ovećim količinama.<br />
Poznati vodički fotograf Šime Strikoman snimio je ondje i svoju 64.<br />
milenijsku fotografiju, za koju mu je poziralo gotovo 1000 ljudi koji<br />
su svojim tijelima oblikovali grozd graševine. Manifestacija je uključivala<br />
i bogat glazbeni program, a također su dodijeljene nagrade ovogodišnje<br />
smotre vina u Kutjevu koju je Udruga vinara, vinogradara i<br />
voćara prvi put organizirala u rujanskome terminu. Pristiglo je 60-ak<br />
uzoraka bijelih i crnih sorti iz 2004. i 2005. godine, a članovi ocjenjivačke<br />
komisije kojom je predsjedala ugledna domaća enologinja prof.<br />
dr. Dubravka Premužić vinima kutjevačkoga, požeškoga i pleterničkoga<br />
podneblja dodijelili su čak 12 zlata, 43 srebra i tri bronce. S četiri<br />
su se zlata okitila vina Kutjeva d.d., čija je lanjska berba suhe graševine<br />
također proglašena šampionom smotre. Zlata su usto dobila vina<br />
Vlade Krauthakera, Petra Majetića, Branka Mihalja te Antuna i Željka<br />
Adžića.<br />
Proslava kutjevačkoga Dana grada i početka berbe postat će tradicionalna<br />
manifestacija i dio turističke ponude slavonske vinske<br />
prijestolnice koja je status grada dobila sredinom srpnja odlukom<br />
Hrvatskoga sabora.<br />
SPLITSKO-DALMATINSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
SPLITSKO-DALMATINSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
21000 SPLIT, Ruđera Boškovića 28-30<br />
Telefon:++ 385 021 / 470 114,<br />
470 116, 470 112<br />
Telefaks: ++ 385 021 / 470 115<br />
E-mail: obrtnicka-<strong>komora</strong>-sdz@st.t-com.hr<br />
Predsjednik: Dražan Krolo<br />
Tajnik: Katja Šabić<br />
STRANICU PRIPREMILA: NADA BREZEC<br />
Veličanstveni ražanj<br />
osvaja Hrvatsku<br />
a ovogodišnjem sajmu u Gudovcu od 8. – 10. rujna, Splitsko-<br />
županija nastupila je kao partner Bjelovarsko-bilo-<br />
Ndalmatinska<br />
gorske županije. Okusi i mirisi Mediterana svjedoče o tome da južni,<br />
mediteranski dio Hrvatske i te kako ima što pokazati. U sklopu<br />
gastronomske ponude svoj vrhunski proizvod – ražanj na baterije,<br />
pokazao je i predsjednik Obrtničke komore Splitsko-dalmatinske županije<br />
gospodin Dražan Krolo.<br />
Baterijski ražanj gospodina Krole osvojio je <strong>broj</strong>ne nagrade u inozemstvu<br />
i zemlji te je odnedavno krenuo u masovnu proizvodnju.<br />
Baterijski ražanj bit će prikazan i na Jesenskom međunarodnom<br />
zagrebačkom velesajmu, na međunarodnom sajmu u Zenici i na međunarodnom<br />
Sajmu SASO u Splitu.<br />
Očitovanje na zakon o uslugama u turizmu<br />
Kratak rok za očitovanje U dopisu upućenome HOKu<br />
navodi se još šest primjedbi dičima, osim u visokim učiski<br />
Ceh ugostitelja usto drži<br />
također da se turističkim vo-<br />
obavljanja. Požeško-slavon-<br />
na tako važan propis<br />
koji regulira značajnu gospodarsku<br />
na prijedlog zakonskoga teklištima,<br />
omogući polaganje kako u zakon treba uvrstiti<br />
djelatnost prva je sta, uključujući one koje se stručnoga ispita i u srednjim mogućnost da se turističke<br />
primjedba koju je Ceh ugostitelja<br />
odnose na nejasnoće vezane stručnim školama, kao i u usluge koje se odnose na od-<br />
Obrtničke komore uz registraciju turističkih vo-<br />
HOK-u, a jedinicama lokalne mor i rekreaciju pružaju u<br />
Požeško-slavonske županije diča, ali i mogućnost iznimne samouprave da i same definiraju<br />
obiteljskim gospodarstvima<br />
uputio na prijedlog Zakona o naplate cijene niže od propisane<br />
specifične oblike turiz-<br />
koja nisu u upisniku, ali ima-<br />
pružanju usluga u turizmu.<br />
cjenikom. Predlaže se ma, odnosno uvjete njihova ju registriran obrt.<br />
NAKON DVA UPISNA ROKA U PRVE<br />
RAZREDE SREDNJIH ŠKOLA<br />
U obrtničkim zanimanjima<br />
učenika više nego lani<br />
Ma nije to iznenađenje, već rezultat dugogodišnjega rada i<br />
uvođenja učenicima atraktivnih programa – kazao je Zoran<br />
Čerti, ravnatelj požeške Tehničke škole koja je svih 240 mjesta u<br />
prvim razredima popunila već u ljetnome upisnome roku. Osim<br />
za tradicionalno primamljive četverogodišnje smjerove, zabilježila<br />
je i izuzetno velik interes za obrtnička zanimanja, primjerice,<br />
tokare i limare, što u mnogim sličnim školama u zemlji baš i nije<br />
bio slučaj.<br />
Tri preostale škole u Požeško-slavonskoj županiji koje nude<br />
strukovne programe nisu popunile kvote ni nakon jesenskoga<br />
roka, ali u Županijskoj obrtničkoj komori ističu kako su zadovoljni<br />
interesom jer je učenika upisanih u majstorska zanimanja više<br />
nego lani. U požeškoj je Obrtničkoj školi najveće zanimanje bilo<br />
za kuhare, konobare i soboslikare, a najmanje za tapetare. Poljoprivredna<br />
škola upisala je 15 planiranih pekara te 13 mesara, što<br />
je za dva manje od predviđenog. Majstorska su zanimanja nešto<br />
više »podbacila« u Srednjoj školi u Pakracu u koju se, primjerice,<br />
upisao svega jedan budući stolar, a nitko nije htio u tesare.<br />
Izlaganje na istarskome<br />
sajmu<br />
Područna <strong>komora</strong> Požeško-slavonske županije za svoje članove<br />
organizira izlaganje na 9. obrtničkom sajmu Istre koji se<br />
održava od 5. do 8. listopada u Puli. Sajam je namijenjen obrtnicima<br />
i proizvođačima te trgovcima opremom, materijalom i<br />
sirovinama, a zainteresirani izlagači trebaju se što prije javiti u<br />
tajništvo POK-a.<br />
Zadrugom do zaštite<br />
domaćih autoprijevoznika<br />
upanijska obrtnička <strong>komora</strong><br />
Ži požeško Udruženje obrtnika<br />
pomoći će zaštititi domaću<br />
autoprijevozničku branšu koja<br />
je, čulo se na ljetnim sastancima<br />
s njezinim predstavnicima, ugrožena<br />
nelojalnom konkurencijom<br />
iz drugih gradova. Autoprijevoznicima<br />
iz Požeštine ponuđena<br />
je mogućnost osnivanja zadruge<br />
za koju se u provedenoj anketi<br />
pozitivno izjasnilo 95 posto<br />
11. međunarodni<br />
sajam SASO<br />
sklopu 11. međunarodnog<br />
sajma SASO održa-<br />
U<br />
va se i 8. sajam obrtništva,<br />
male privrede i poduzetništva,<br />
koji svake godine <strong>broj</strong>i<br />
sve veći <strong>broj</strong> obrtnika i malih<br />
poduzetnika koji nastupaju<br />
preko svojih Obrtničkih <strong>komora</strong>.<br />
Zbog izuzetnog interesa<br />
molimo sve obrtnike da<br />
Dražan Krolo<br />
sudionika inače veoma posjećenih<br />
sastanaka. Klasteriziranjem<br />
branše, rečeno je, lakše bi se<br />
nosili s konkurencijom te bi usporedo<br />
povećali kakvoću usluge<br />
prijevoza s mogućnošću apliciranja<br />
i na druge javne natječaje.<br />
Udruženje obrtnika najavilo<br />
im je pravnu pomoć vezanu uz<br />
osnivanje i registraciju zadruge,<br />
a iznajmit će im i prostorije za<br />
početak rada.<br />
provjere u svojim Područnim<br />
<strong>komora</strong>ma jesu su li osigurali<br />
svoje mjesto na vrijeme<br />
na sajmu koji svake godine<br />
bilježi velike uspjehe kako u<br />
sklapanju poslova, tako i u<br />
<strong>broj</strong>u posjetitelja. Za sve informacije<br />
možete se javiti i u<br />
Područnu komoru splitskodalmatinsku.<br />
U SKLOPU PROGRAMA HRVATSKOGA<br />
ZAVODA ZA ZAPOŠLJAVANJE<br />
Besplatno osposobljeni<br />
tesari i keramičari<br />
vanaestorica su polaznika<br />
Dzavršila besplatan dvomjesečni<br />
program osposobljavanja<br />
za zanimanja keramičar i tesar<br />
koji je, u suradnji s Ustanovom<br />
za obrazovanje odraslih<br />
»Obris«, provodila požeška Područna<br />
služba Hrvatskoga zavoda<br />
za zapošljavanje. Edukacija<br />
je obuhvaćala 120 sati nastave,<br />
od čega 40 sati predavanja i<br />
konzultacija te 80 sati instrukcija<br />
i praktičnoga rada, a završni<br />
im je ispit osigurao uvjerenje o<br />
osposobljenosti koje se upisuje<br />
u radnu knjižicu.<br />
Riječ je, dakako, o osobama<br />
koje su bile »na birou«, pa bi im<br />
novostečena znanja, kazao je Teo<br />
Polaganje zaštite na radu<br />
Udruženje obrtnika Požega<br />
organizira još jedan<br />
»krug« seminara za osposobljavanja<br />
propisana zahtjevima<br />
Zakona o zaštiti na radu.<br />
Osigurane su vrlo povoljne<br />
cijene polaganja ispita, a zainteresirani<br />
se trebaju javiti<br />
u tajništvo Udruženja do 1.<br />
Dio ponude sa sajma<br />
Tir, pročelnik požeške službe<br />
HZZ-a, trebala pomoći da lakše<br />
pronađu posao, posebice jer su<br />
tesari i keramičari na popisu veoma<br />
deficitarnih zanimanja. Tajnik<br />
požeškoga Udruženja obrtnika<br />
Ivo Mijoč, usto, na dodjeli<br />
uvjerenja upoznao je polaznike<br />
programa s mogućnostima otvaranja<br />
obrta, odnosno polaganja<br />
majstorskih ispita.<br />
S obzirom na raspoloživa<br />
sredstva, bio je to i jedini ovogodišnji<br />
program osposobljavanja<br />
za nezaposlene u Požeštini, ali se<br />
očekuje da će se mjera sufinanciranja<br />
obrazovanja za deficitarna<br />
zanimanja nastaviti provoditi i<br />
na godinu.<br />
listopada. Poželjno je da se<br />
jave što prije kako bi se mogli<br />
oblikovati popisi polaznika<br />
po kategorijama osposobljavanja,<br />
odnosno za rad na<br />
siguran način, zaštitu od požara<br />
i prvu pomoć, te kako bi<br />
ranije mogla početi polaganja<br />
ispita.<br />
Izbori pred vratima<br />
U Obrtničkoj komori splitsko-dalmatinskoj u tijeku<br />
je priprema za provedbu izbora za organe i tijela<br />
upravljanja unutar Komorskog sustava. Pri našoj<br />
komori djeluje dvanaest Udruženja obrtnika koji moraju<br />
provesti izbore do 31. listopada 2006., kako bi<br />
Obrtnička <strong>komora</strong>, u prvoj polovici prosinca mogla<br />
konstituirati svoje organe upravljanja.
Subota, 23. rujna 2006.<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> i »MG Vrbanus«<br />
Sisak u humanitarnoj akciji<br />
brtnička <strong>komora</strong> Sisač-<br />
županije<br />
Oko-moslavačke<br />
i njezin predsjednik Željko<br />
Vrbanus, vlasnik kovačkog<br />
obrta koji je iskovao turistički<br />
vlakić, prihvatili su<br />
molbu umirovljenika Doma<br />
za starije i nemoćne osobe u<br />
Sisku i organizirali turističku<br />
vožnju »vlakićem – Bajkićem«<br />
ulicama Grada Siska<br />
nakon čega su se uputili u<br />
posjet Starome gradu. Uz<br />
šetnju oko kula Staroga grada<br />
mnogi su evocirali uspomene<br />
na mlade dane. Nakon<br />
što su se osvježili sokovima<br />
koje je osigurala Obrtnička<br />
<strong>komora</strong> SMŽ zadovoljni i<br />
raspjevani uputili su se u<br />
svoj Dom. To je za mnoge<br />
umirovljenike, među kojima<br />
su i nekadašnji aktivni<br />
obrtnici, bio pravi doživljaj.<br />
U KNINU ODRŽAN PRVI PODUZETNIČKI SAJAM<br />
Proizvode izložilo 68 obrtnika<br />
rujna, u kru-<br />
Početkom gu tamošnjeg poduzetničkog<br />
inkubatora Senjak,<br />
održan je prvi kninski poduzetnički<br />
sajam na kojem<br />
se okupilo 68 obrtnika iz<br />
Knina i susjednih općina.<br />
Predstavila se većina kninskih<br />
proizvodnih obrta, te<br />
Zbog zdravstvenog stanja<br />
većina nije u stanju prošetati<br />
ulicama grada i posjetiti<br />
»Stari grad« jedan od simbola<br />
Siska. Iako vlakić prima<br />
Turistički vlakić postao je umirovljenički »zug«<br />
Sisačko udruženje obrtnika<br />
pomoglo zaposlenicima i<br />
štedišama Obrtničke štednokreditne<br />
zadruge u stečaju<br />
Na redovitoj zajedničkoj sjednici upravnih i nadzornih odbora<br />
Udruženja i Društva obrtnika Sisak raspravljalo se<br />
i o zahtjevu zaposlenika i štediša Obrtničke štedno-kreditne<br />
zadruge u stečaju, koji su se u pisanom obliku obratili obrtnicima<br />
za pomoć. Kako je zbog nepremostivih poteškoća u poslovanju<br />
ta zadruga ostala bez poslovnog prostora, zamolili<br />
su obrtnike da im ustupe nekadašnji ured upravitelja zadruge<br />
za potrebe čuvanja arhive i ostale nužne poslove. Bez ikakve<br />
rasprave tom je zahtjevu udovoljeno, pa tako sada zaposlenici<br />
i štediše mogu bez naknade koristiti taj prostor do daljnjega.<br />
Inače u dijelu prostora postoje najmoprimci, ali za prizemni<br />
prostor, koji je teško iznajmljivati parcijalno, još uvijek se traži<br />
ozbiljan ponuđač.<br />
tvrtke Div i Knauf. Najveću<br />
pozornost na sajmu izazvali<br />
su stari zanati.<br />
Tako su posjetitelji mogli<br />
vidjeti atraktivne kninske<br />
tkalje, proizvođače drvenih<br />
bukara, kotlova za rakiju,<br />
kožne obuće, željeznoga<br />
alata i suvenira izrađenih<br />
S poduzetničkog sajma u Kninu<br />
U ŠIBENSKIM ŠKOLAMA ZA OBRTNIČKA ZANIMANJA I OVE GODINE<br />
OSTALO PUNO PRAZNIH KLUPA<br />
Nitko neće u tokare, stolare, bravare i mesare<br />
Iako je bilo planirano da se upiše 312 učenika, u šibenskoj<br />
Industrijsko-obrtničkoj školi novu školsku godinu započelo<br />
je njih 219. Prema riječima ravnatelja Vlade Rubelija poražavajući<br />
su pokazatelji interesa za trogodišnje programe, čija<br />
odjeljenja ova škola ne uspijeva popuniti već 11 godina. Ove<br />
godine nije upisan nijedan bravar i tokar, iako je za ta zanimanja<br />
otvoreno 15 mjesta. Takvo stanje posljedica je upornog<br />
nastojanja roditelja da im djeca pohađaju četverogodišnje programe,<br />
iako je nakon njihova završetka u takvim zanimanjima<br />
znatno teže dobiti posao.<br />
60-ak putnika to je bilo premalo<br />
za sve zainteresirane te<br />
je dogovoreno da se prvom<br />
prigodom ponovno organizira<br />
slično »putovanje«.<br />
Sajam »plodovi<br />
rada« u Dvoru<br />
U<br />
Dvoru je održan<br />
mali gospodarski<br />
sajam pod nazivom »Plodovi<br />
rada«. Na sajmu su<br />
predstavljena obiteljska<br />
poljoprivredna gospodarstva,<br />
poljoprivredne<br />
zadruge, turističke zajednice<br />
i udruge, te obrtnici,<br />
s područja Općine Dvor,<br />
ali i iz susjednih gradova<br />
i općina s područja Sisačko-moslavačke<br />
županije,<br />
što predstavlja značajan<br />
napredak. Sličan je<br />
sajam održan i prošle<br />
godine, ali samo za izlagače<br />
s područja Dvora.<br />
Zahvaljujući angažmanu<br />
općinske vlasti i pokroviteljstvu<br />
Sisačko-moslavačke<br />
županije, nastup<br />
je za sve sudionike bio<br />
besplatan.<br />
Počinju radovi na uređenju<br />
prostora komore<br />
Nakon dugog čekanja, isključivo zbog administrativnih<br />
zapreka, konačno je sve spremno za početak radova na<br />
definitivnom uređenju novog prostora, koji je Obrtnička <strong>komora</strong><br />
Sisačko-moslavačke županije kupila prije dvije godine,<br />
u zgradi nekadašnje sisačke robne kuće.<br />
Prostor ukupne površine od 240 četvornih metara bit će podijeljen<br />
na uredski dio za potrebe POK-a i jednu višenamjensku<br />
dvoranu za susrete, predavanja i slične prigode, dok će u<br />
ulaznom, ostakljenom dijelu biti uređen izložbeni prostor, u<br />
kojem će se izmjenjivati radovi naših obrtnika.<br />
Izvođači su isključivo domaći koji su uz ponudu dali i značajan<br />
popust. Radove na novom prostoru izvode isključivo<br />
obrtnici članovi Komore, koji su cijenu svoje usluge snizili na<br />
najmanju moguću razinu, donirajući tako svoju komoru, te<br />
pozivajući i ostale kolege da učine isto.<br />
Želja je sviju u POK-u da radovi teku takvom dinamikom<br />
koja bi omogućila da se već ove godine Božić dočeka u novom,<br />
uređenom prostoru.<br />
od raznih prirodnih materijala.<br />
Istaknuto mjesto na<br />
sajmu imali su i poljoprivrednici,<br />
koji su na svojim<br />
štandovima ponudili pršut,<br />
sir, med, voće i povrće. Sajam<br />
je otvorio pomoćnik<br />
ministra gospodarstva Ivan<br />
Bračić, koji je posebno istaknuo<br />
podatak da je prošle<br />
godine u Hrvatskoj za dva i<br />
pol puta povećan <strong>broj</strong> novih<br />
poduzeća.<br />
Tim putem mora krenuti i<br />
kninsko gospodarstvo, koje<br />
će se temeljiti na tradiciji<br />
ovog podneblja – istaknuo<br />
je Bračić.<br />
Identični problemi muče i Školu za obrtnička zanimanja.<br />
Nije upisan nijedan stolar, mesar, pekar i cvjećar, dok je krojača<br />
samo troje. Popunjena su odjeljenja kozmetičara i frizera,<br />
no ta činjenica nikoga ne raduje, jer je šibensko tržište radne<br />
snage zasićeno tim profilima zanimanja.<br />
Apsurd ovogodišnjih upisa u ove srednjoškolske ustanove<br />
leži u činjenici da šibensko Remontno brodogradilište stalno<br />
traži stolare. Veliki trgovački centri stalno su deficitarni s mesarima,<br />
a podosta je i natječaja na kojima se traže krojači. Na<br />
takve natječaje, međutim, nitko se ne javlja.<br />
SISAČKO-MOSLAVAČKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
SISAČKO-MOSLAVAČKE<br />
ŽUPANIJE<br />
44000 SISAK, Ulica Stjepana i Antuna Radića 8 b<br />
Telefon: ++ 385 044 / 521 134, 522 487, 521 998<br />
Telefaks: ++ 385 044 / 522 487<br />
E-mail: hok-pok-sisak@sk.t-com.hr<br />
Predsjednik: Željko Vrbanus<br />
Tajnik: Agan Velić<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> 27<br />
STRANICU PRIPREMIO: SINIŠA VIDOVIĆ<br />
Zaustavljen trend opadanja<br />
<strong>broj</strong>a obrta u Sisačkomoslavačkoj<br />
županiji<br />
O<br />
brtnička <strong>komora</strong> Sisačko-moslavačke županije, proglasila je 2006.<br />
godinom zaustavljanja pada <strong>broj</strong>a obrta. Prateći i analizirajući stanje<br />
sa zadovoljstvom možemo konstatirati pozitivan trend. Prema podacima<br />
iz Obrtnog registra kojeg vodi Ministarstvo gospodarstva, rada<br />
i poduzetništva, na dan 1. 08. 2006. u našoj Županiji registrirano je 2749<br />
obrta, što je više za 25 u odnosu na prvi kvartal, odnosno za 30 obrta u<br />
odnosu na početak godine. Još više raduje činjenica da je u odnosu na<br />
prvo tromjesečje <strong>broj</strong> aktivnih obrta veći za 67. To znači da se značajno<br />
smanjio <strong>broj</strong> onih koji se upisuju u OR samo da bi stekli pravo natjecati<br />
se za kredite i poticaje ili otvaraju obrt po principu »idem probati«. Isto<br />
tako raduje činjenica da je svega 1,7 posto obrta iz raznih objektivnih<br />
razloga prijavilo privremenu obustavu obavljanja djelatnosti. Taj pozitivan<br />
trend prisutan je na području cijele županije, čemu su svakako pridonijeli<br />
vrlo povoljni krediti kroz program »Poduzetnik«, bespovratna<br />
poticajna sredstva kroz <strong>broj</strong>ne programe poticaja koje daju MINGORP i<br />
Sisačko-moslavačka županija, te vrlo povoljni uvjeti izlaganja na obrtničkim<br />
sajmovima zahvaljujući subvencijama HOK-a, POK-a i Županije.<br />
Tu pozitivnu sliku u obrtništvu kvari činjenica da je značajan <strong>broj</strong><br />
obrtnika u blokadi, mnogi ne svojom krivicom, nego zbog financijske<br />
nediscipline u dužničko-vjerovničkim odnosima.<br />
ŠIBENSKO-KNINSKA ŽUPANIJAŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
ŠIBENSKO-KNINSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
22000 ŠIBENIK,<br />
Ulica Stjepana Radića 77 a<br />
Telefon: ++ 385 022 / 311 715, 311 716, 312 545<br />
Telefaks: ++ 385 022 / 336 641<br />
E-mail: obrtnicka-<strong>komora</strong>-sibensko-kninske@si.t-com.hr<br />
Predsjednik: Ante Mihić<br />
Tajnik: Slaven Jakelić<br />
STRANICU PRIPREMIO: NIKOLA URUKALO<br />
VODIŠKE UŽANCE: FEŠTA OD<br />
PULENTE I ŠAŠE<br />
Turisti pojeli petsto porcija<br />
uristička zajednica i Udruženje obrtnika Vodica organizirali su kuli-<br />
feštu na vodičkoj rivi – spremanje starih vodičkih jela šaše i<br />
Tnarsku<br />
pulente. Fešta je priređena u sklopu manifestacije »Da se ne utrnu stare<br />
vodiške užance«, koja se u ovom mjestu tradicionalno održava početkom<br />
rujna. U vodičkim težačkim delicijama i domaćem vinu uživali su <strong>broj</strong>ni<br />
strani gosti, uglavnom Česi i Nijemci, koji su pojeli više od petsto porcija.<br />
Jela su im na vodičkoj rivi pripremale stare Vodičanke, žene starije od 65<br />
godina, koje nisu zaboravile tradicionalne običaje svoga mjesta. U vrijeme<br />
kad se u Vodicama živjelo isključivo od mora i polja, šaša i pulenta<br />
bila su najomiljenija jela Vodičana. Šaša se inače spravlja od dva kilograma<br />
paradajza, pola kilograma kapule, četvrt litre maslinova ulja, stručka<br />
peršina, glavice bijelog luka, malo soli, jedne ljute paprike i lista lovora.<br />
Za skuhati porciju pulente potrebno je dvije litre vode, 2 žlice maslinova<br />
ulja, pola kilograma kukuruznog brašna, malo soli i jedan lovorov list.<br />
GOSPODARSKA ZONA PODI SVE<br />
ZANIMLJIVIJA OBRTNICIMA I<br />
PODUZETNICIMA<br />
Terene kupuje još osam tvrtki<br />
S<br />
Bjelovarski sajam na<br />
zajedničkom štandu<br />
a Bjelovarskom sajmu, koji se održava u Gudovcu, obrtnici Si-<br />
županije nastupili su pod pokroviteljstvom<br />
Nsačko-moslavačke<br />
Županije i u organizaciji obiju <strong>komora</strong>, gospodarske i obrtničke, na<br />
zajedničkom štandu i uz ostale izlagače vrlo kvalitetno prezentirali<br />
trenutačne mogućnosti županije i njezina gospodarstva. Prošle godine<br />
je SMŽ na sajmu u Gudovcu nastupila kao županija-partner, a ove<br />
godine u prostoru rezerviranom za zajedničke nastupe županija.<br />
ve veće je zanimanje poduzetnika i obrtnika za otkup terena na<br />
području Gospodarske zone Podi, čiju izgradnju financiraju Grad<br />
Šibenik i Europska komisija. Nakon što je u prvom turnusu prihvatilo<br />
sedam ponuda, šibensko Gradsko poglavarstvo odobrilo je kupnju<br />
zemljišta za još osam tvrtki. Riječ je o tvrtkama koje će se baviti proizvodnjom<br />
plovila, obradom metala, velikoformatnog stakla, uslugama<br />
čišćenja poslovnih prostora, autolimarijom, servisiranjem teških građevinskih<br />
strojeva, gradnjom i klimatizacijom prostora.
28 Obrtničke <strong>novine</strong> Subota, 23. rujna 2006.<br />
VARAŽDINSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
VARAŽDINSKE ŽUPANIJE<br />
Posjet Obrtnih zbornica Slovenije POK-u Varaždin<br />
Predstavljen 13. obrtnički<br />
sajam u Varaždinu<br />
42000 VARAŽDIN, Kukuljevićeva 13/II<br />
Telefon: ++ 385 042/ 320 986, 320 335, 320 950<br />
Telefaks: ++ 385 042/ 320 949<br />
E-mail: obrtnicka-<strong>komora</strong>@vz.t-com.hr<br />
Predsjednik: Rade Kušen<br />
Tajnik: Ivan Vusić<br />
STRANICU PRIPREMIO: IVAN VUSIĆ, TAJNIK<br />
Upis učenika u<br />
šk. g. 2006./2007.<br />
početkom školske 2006./2007. godine može se sagledati i realizacija<br />
upisa učenika prvih razreda u obrtnička zanimanja.<br />
S<br />
Prema usuglašenom planu upisa u Varaždinskoj županiji srednje škole<br />
ponudile su ukupno 490 mjesta za obrtnička zanimanja. Od navedenog<br />
<strong>broj</strong>a upisano je 450 učenika (92 posto) u šest srednjih škola.<br />
Tako je u Srednju strukovnu školu Varaždin upisano 148 učenika<br />
od 180 ponuđenih mjesta. Manje učenika upisano je zato što se za zanimanja<br />
mljekar, obućar i dimnjačar nije upisao nijedan učenik, dok<br />
se za zanimanja mesar od ponuđenih 20 upisalo samo 8 učenika isto<br />
kao i za zanimanje krojač (ponuđeno 15 mjesta).<br />
U Strojarsku i prometnu školu Varaždin od ponuđenih 90 mjesta<br />
upisano je 89 učenika, odnosno popunjena su sva mjesta.<br />
Elektrostrojarska škola Varaždin osigurala je 90 mjesta za obrtnička<br />
zanimanja, a upisan je 81 učenik. Razlika je u zanimanju tokar gdje<br />
je od ponuđenih 10 mjesta upisan samo 1 učenik.<br />
Rudarska i kemijska škola Varaždin ove je školske godine prvi put<br />
ostvarila 100%-tni upis, tj. od ponuđenih 30 mjesta upisano je 33 učenika<br />
u zanimanja zidar (19) i tesar (14).<br />
Gospodarska škola Varaždin ostvarila je upis preko 100 posto, tj.<br />
od ponuđenih 60 mjesta upisano je 72 učenika za zanimanja kuhar<br />
(41) i konobar (31).<br />
U Srednju školu Ivanec od ponuđenih 40 mjesta upisano je 27 učenika.<br />
Do razlike je došlo naročito kod zanimanja strojobravar gdje je<br />
zbog malog zanimanja upisan 1 učenik od ponuđenih 10 mjesta.<br />
Rezimirajući sve navedeno možemo u cjelini biti zadovoljni s<br />
ostvarenom realizacijom upisa naročito kod deficitarnih građevinskih<br />
zanimanja, no još je vidljiv mali interes učenika za zanimanja<br />
dimnjačar, obućar kao i za zanimanja metalne struke.<br />
Stručni suradnik za obrazovanje:<br />
Adriana Šolaja, prof.<br />
VIROVITIČKO-PODRAVSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
VIROVITIČKO-PODRAVSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
33000 VIROVITICA, Tome Masaryka 19/I<br />
Telefon: ++ 385 033 / 725 493, 726 082, 721 258<br />
Telefaks: ++ 385 033 / 726 028<br />
E-mail: ok-vir-pod-zupanije@vt.t-com.hr<br />
Predsjednik: Josip Novogradec<br />
Tajnik: Božidar Jeremić<br />
STRANICU PRIPREMILA: KATICA KOVAČEVIĆ<br />
MAJSTORSKI ISPITI I ISPITI<br />
O STRUČNOJ OSPOSOBLJENOSTI<br />
Prijave će se primati do kraja rujna<br />
Pri Obrtničkoj komori Virovitičko-podravske županije u tijeku<br />
je prikupljanje prijava za polaganje majstorskih ispita i ispita<br />
o stručnoj osposobljenosti. Prijave će se primati do kraja rujna.<br />
Za polaganje majstorskih ispita do sada se prijavilo desetak<br />
kandidata u 7 različitih zanimanja, a zanimljivo je da će se u<br />
ovogodišnjem jesenskom roku prvi put moći polagati ispit za<br />
zanimanje natkonobar. Također je važno naglasiti da je ponovno<br />
uvedeno polaganje ispita za majstora trgovca.<br />
Pripreme za polaganje majstorskih ispita organizirat će se od<br />
sredine listopada, a polaganje ispita bit će u drugoj polovici studenoga<br />
i početkom prosinca.<br />
Za polaganje Ispita o stručnoj osposobljenosti (u listopadu),<br />
dosad se prijavilo 8 kandidata u 4 različita zanimanja.<br />
S položenim majstorskim ispitom i ispitom o stručnoj osposobljenosti<br />
stječe se mogućnost otvaranja vlastitog obrta.<br />
UDRUŽENJE OBRTNIKA VIROVITICE<br />
Proslava Dana udruženja 24. rujna<br />
Najveće udruženje obrtnika u Virovitičko-podravskoj županiji,<br />
Udruženje obrtnika Virovitice, proslavit će u nedjelju,<br />
24. rujna, svoj dan.<br />
Pod predsjedanjem majstora Josipa Šulentića, predsjednika<br />
udruženja, održat će se svečana sjednica Skupštine na kojoj će se<br />
dugogodišnjim članovima uručiti priznanja.<br />
U prigodi obilježavanja 22. rujna, Dana virovitičkih obrtnika,<br />
održat će i već tradicionalna sportska nadmetanja.<br />
K. K.<br />
K. K.<br />
Obrtnička <strong>komora</strong> Varaždinske<br />
županije<br />
pozvala je potkraj<br />
kolovoza predstavnike Območnih<br />
obrtnih zbornica iz<br />
pograničnih regija Slovenije s<br />
ciljem predstavljanja 13. obrtničkog<br />
i gospodarskog sajma,<br />
koji se održava u Varaždinu<br />
od 5. – 8. listopada 2006. godine.<br />
Pozivu su se odazvali iz<br />
OOZ Ptuj predsjednik Vladimir<br />
Janžeković i tajnik Janez<br />
Rižnar, iz OOZ Lendava<br />
tajnica Danica Kovač i član<br />
Upravnog odbora Štefan Vučak,<br />
iz OOZ Ljutomer predsjednik<br />
Zvonko Mord i tajnik<br />
Marjan Kos, iz OOZ Ormož<br />
predsjednik Ivan Babič i tajnik<br />
Damjan Štibler.<br />
Predsjednik OKVŽ-a gospodin<br />
Rade Kušen i Miran<br />
Bojanić, direktor VALLA 042<br />
Stipendije Obrtničke komore<br />
Početkom svake nove školske godine Obrtnička <strong>komora</strong> Varaždinske<br />
županije u skladu s Pravilnikom o utvrđivanju kriterija<br />
i postupaka za dodjelu stipendija učenicima srednjih škola<br />
na području Varaždinske županije odobrava nove učeničke stipendije.<br />
Sa stipendiranjem učenika OKVŽ-e započela je još šk. g.<br />
1998./99. dodjelom prvih 5 stipendija, a u isto se u šk. g.<br />
2003./2004. uključilo i Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva.<br />
Tako je uz pomoć stipendija do sada završilo školovanje<br />
30 stipendista OKVŽ-a (većinom obrtničkih zanimanja).<br />
Krajem šk. g. 2005./2006. stipendirali smo ukupno 42 učenika<br />
obrtničkih zanimanja.<br />
VIROVITIČKO-PODRAVSKI OBRTNICI I KUD VIROVITICA U SLOVENIJI<br />
Gosti i sudionici proslave<br />
ŠENTJERNEJ – Kao gosti i<br />
sudionici virovitičko-podravski<br />
obrtnici i KUD Virovitica<br />
sudjelovali su, krajem kolovoza,<br />
u završnici proslave Dana<br />
općine Šentjernej (Jernjejevu).<br />
Namjera Područne obrtničke<br />
komore (Območne obrtne<br />
zbornice) iz slovenskog Novog<br />
Mesta, na čelu s predsjednikom<br />
Ivanom Krajncom, nije<br />
bila samo ugostiti svoje kolege<br />
iz Hrvatske nego omogućiti<br />
im druženje i poslovne razgovore<br />
s obrtnicima Šentjerneja,<br />
upoznati ih sa znamenitostima<br />
te općine, te im omogućiti<br />
da sudjelovanjem u programu<br />
uveličaju proslavu Jernjejeva.<br />
Istodobno Krajnc je članovima<br />
OOZ iz Šentjerneja i vodstvu<br />
općine želio pokazati s kim je<br />
to njegova obrtna zbornica uspostavila<br />
suradnju, zašto rado<br />
dolazi u Viroviticu i sajam Viroexpo<br />
i zašto ga oduševljavaju<br />
folkloraši KUD-a Virovitica.<br />
Za dvodnevnog boravka u<br />
Šentjerneju delegacija Obrtničke<br />
komore Virovitičkopodravske<br />
županije na čelu s<br />
predsjednikom Josipom Novogradecom,<br />
nogometašima<br />
i folklorašima ispunila je sva<br />
očekivanja domaćina, pa i više<br />
od toga. Naime, nogometna<br />
reprezentacija POK-a Virovitice<br />
pobijedila je domaćine<br />
u dvije nogometne utakmice<br />
rezultatima 3:0 i 3:1, a KUD<br />
Virovitica je svojim nastupima<br />
i sudjelovanjem u svečanoj povorci<br />
ulicama Šentjerneja sve<br />
redom oduševio.<br />
d.o.o., u ime organizatora su<br />
predstavili uvjete izlaganja<br />
na 13. obrtničkom sajmu u<br />
Varaždinu, koji se i ove godine<br />
održava na istom prostoru<br />
u Graberju, zajedno s<br />
Dana općine Šentjernej<br />
Domaćini i delegacija POK-a Virovitica ispred tvornice Arex<br />
POK-ova nogometna reprezentacija<br />
11. sajmom PRIRODA, LOV,<br />
RIBOLOV i TURIZAM. Prošle<br />
godine su po prvi put održana<br />
u zajedničkom terminu<br />
ta dva navedena sajma što se<br />
pokazalo kao pun pogodak<br />
jer je posjećenost sajmovima<br />
znatno nadmašila sva očekivanja.<br />
Prema provedenoj<br />
anketi izlagači su bili jako<br />
zadovoljni posjetom sajmu i<br />
poslovnim rezultatima koje<br />
su ostvarili na sajmu.<br />
Organizatori 13. obrtničkog<br />
sajma u Varaždinu pozvali su<br />
predstavnike Obrtnih zbornica<br />
da organiziraju izlaganje<br />
svojih obrtnika i poduzetnika<br />
na sajmu i na predstavljanje<br />
gospodarstva regija Slovenije<br />
za vrijeme održavanja sajma.<br />
Predstavnici Območnih<br />
obrtnih zbornica su zahvalili<br />
na pozivu i obećali su da će<br />
njihovi obrtnici organizirano<br />
izlagati na sajmu u Varaždinu.<br />
Nakon sastanka u Obrtničkom<br />
domu sudionici su<br />
zajedno posjetili Špancirfest u<br />
Varaždinu.<br />
Upravni odbor OKVŽ-a na sjednici od 1. rujna 2006. g. donio<br />
je odluku o stipendiranju novih 17 učenika prvih razreda obrtničkih<br />
zanimanja u šk. g. 2006./2007.<br />
Stipendije su nepovratne u iznosu od 500 kuna mjesečno, a<br />
mogu ih dobiti učenici čiji roditelj ili staratelj ima posljednje<br />
tri godine prebivalište u Varaždinskoj županiji. Pravo prvenstva<br />
imaju učenici s boljim uspjehom u završnim razredima<br />
osnovne škole, kao i oni sa slabijim socijalnim obiteljskim prilikama.<br />
Prijave s popratnom dokumentacijom treba dostaviti u Obrtničku<br />
komoru Varaždinske županije, Kukuljevićeva 13/II, Varaždin,<br />
zaključno do 25. rujna 2006. godine.<br />
– Uz to što sam jako zadovoljan<br />
uspjesima nogometaša<br />
i KUD-a, htio bih istaknuti<br />
iznimno srdačnu dobrodošlicu<br />
naših domaćina, općinskog<br />
čelništva Šentjernej i njihova<br />
župana (načelnika općine)<br />
Franca Hudoklina koji su nas<br />
upoznali sa znamenitostima<br />
i vodećim obrtnicima općine.<br />
Tako smo obišli kartuzijanski<br />
samostan Pleterje s muzejom<br />
(etno selom) i Arex tvornicu<br />
oružja, vojne opreme i ski<br />
opreme za Elan koja je članica<br />
OOZ-a, a koja zapošljava<br />
40-ak radnika na visoko sofisticiranim<br />
strojevima. A puno<br />
toga čime se bave obrtnici i<br />
stanovništvo općine vidjeli<br />
smo i na velikom mjesnom<br />
sajmu upriličenom u prigodi<br />
proslave Dana općine – kazao<br />
je predsjednik POK-a Virovitice<br />
Josip Novogradec.<br />
K. Kovačević<br />
Predsjednik OOZ Novo<br />
Mesto Ivan Krajnc:<br />
– S velikim zadovoljstvom<br />
dva dana smo<br />
ugostili obrtnike-nogometaše<br />
i folklornu grupu<br />
KUD-a Virovitica koje je<br />
predvodio predsjednik<br />
POK-a i naš veliki prijatelj<br />
Josip Novogradec.<br />
To je bio najljepši poklon<br />
suradnji obiju <strong>komora</strong>,<br />
kako na stručnom, tako<br />
i na ostalim područjima<br />
suradnje.
Subota, 23. rujna 2006.<br />
U<br />
Četvrti vinkovački jesenski<br />
sajam gospodarstva<br />
sklopu Vinkovačkih jeseni,<br />
grad je od 15. do 17.<br />
rujna 2006. godine po četvrti<br />
puta organizirao Vinkovački<br />
jesenski sajam gospodarstva s<br />
težištem na obrtništvu, poljoprivredi,<br />
prehrambenoj industriji i<br />
šumarstvu.<br />
Bila je to prilika za sve obrtnike<br />
proizvođače iz vinkovačkoga<br />
kraja i cijele Vukovarsko-srijemske<br />
županije da <strong>broj</strong>nim gostima<br />
iz zemlje i inozemstva prezentiraju<br />
gospodarske potencijale ove regije,<br />
te pokažu svoje proizvode.<br />
Najava izbora za tijela udruženja obrtnika<br />
Poziv obrtnicima<br />
a temelju skupštinskih odluka o raspisivanju i provođenju izbora<br />
Nza tijela Udruženja obrtnika za mandat 2006. do 2010. u Udruženjima<br />
obrtnika Vinkovci, Županja, Vukovar i Ilok održat će se izbori<br />
tijekom listopada 2006. godine.<br />
U Udruženju obrtnika Županja obrtnici će svoje predstavnike izabrati<br />
po sekcijama, po sljedećem rasporedu:<br />
UGOSTITELJI, sa sjedištem u općinama – 9. 10. 2006. (ponedjeljak) u 10.00<br />
sati sa sjedištem u Gradu Županja – 9. 10. 2006. (ponedjeljak) u 12.00 sati.<br />
POLJOPRIVREDA I ŠUMARSTVO, 9. 10. 2006. (ponedjeljak) u 14.00 sati.<br />
OSOBNE USLUGE, 9. 10. 2006. (ponedjeljak) u 16.00 sati.<br />
TRGOVCI, sa sjedištem u općinama – 10. 10. 2006. (utorak) u 10.00 sati.<br />
TRGOVCI sa sjedištem u Gradu Županja – 10.10. 2006. (utorak) u 12.00<br />
sati.<br />
OBRADA METALA, 10. 10. 2006. (utorak) u 14.00 sati.<br />
INTELEKTUALNE USLUGE, 10. 10. 2006. (utorak) u 16 sati.<br />
PRERADA DRVA, 10. 10. 2006. (utorak) u 18.00 sati.<br />
GRADITELJSTVO I ZAVRŠNI RADOVI, 11. 10. 2006. (srijeda)<br />
10.00 sati – zidari<br />
12.00 sati – fasaderi, izolateri, oblaganje zidova<br />
14.00 sati – instalateri<br />
16.00 sati – ostali (rigips, limari itd.)<br />
PRERADA PREHRAMBENIH PROIZVODA, 11. 10. 2006. (srijeda) u<br />
18.00 sati.<br />
PRIJEVOZ TERETA CESTOM, 12. 10. 2006. (četvrtak) u 10.00 sati.<br />
PRIJEVOZ OSOBA, 12. 10. 2006. (četvrtak) u 12.00 sati.<br />
ODRŽAVANJE MOTORNIH VOZILA, 12. 10. 2006. (četvrtak) u 14.00<br />
sati.<br />
OSTALI (plastičari, proizv. svijeća, tiskare i dr.), 12. 10. 2006. (četvrtak)<br />
u 16.00 sati.<br />
U Udruženju obrtnika Vinkovci izbori po Sekcijama strukovnih skupina<br />
obavit će se po sljedećem rasporedu:<br />
H<br />
Udruženje obrtnika Vinkovci i<br />
županijska Obrtnička <strong>komora</strong> su<br />
kao i prethodnih godina organizacijski<br />
i financijski pomogle svakom<br />
obrtniku proizvođaču oko<br />
zakupa izložbenog prostora.<br />
Dosad je na sajmovima izlagalo<br />
više od četiri stotine izlagača,<br />
te ih je posjetilo više od 30.000<br />
posjetitelja, a prošlogodišnji Vinkovački<br />
jesenski sajam, održan<br />
u sklopu 40. vinkovačkih jeseni<br />
okupio je maksimalan <strong>broj</strong> izlagača,<br />
koliko ih prostor na kojem<br />
se održava može prihvatiti.<br />
SEKCIJA GRAĐEVINSKIH DJELATNOSTI – 3. 10. 2006. (utorak) u 17<br />
sati.<br />
SEKCIJA BRAVARA, METALACA I AUTOMEHANIČARA – 3. 10.<br />
2006. (utorak) u 19 sati.<br />
SEKCIJA USLUŽNIH DJELATNOSTI – 5.10. 2006. (četvrtak) u 17 sati.<br />
SEKCIJA PRIJEVOZNIČKIH DJELATNOSTI – 5. 10. 2006. (četvrtak) u<br />
19 sati.<br />
SEKCIJA PREHRAMBENIH DJELATNOSTI – 10. 10. (utorak) u 11 sati.<br />
SEKCIJA TEKSTILNIH I KOŽARSKIH DJELATNOSTI – 10. 10. 2006.<br />
(utorak) u 17 sati.<br />
SEKCIJA FRIZERA – 10. 10. 2006. (utorak) u 19 sati.<br />
SEKCIJA UGOSTITELJSKIH DJELATNOSTI – 17. 10. 2006. (utorak) u<br />
17 sati.<br />
SEKCIJA TRGOVACA – 17. 10. 2006. (utorak) u 19 sati.<br />
Konstituirajuća sjednica Skupštine Udruženja obrtnika Vinkovci održat<br />
će se 29. listopada 2006. godine u 10.00 sati.<br />
Udruženje obrtnika Vukovar izbore po Sekcijama strukovnih skupina<br />
obavit će prema sljedećem rasporedu:<br />
Sekcija građevinskih djelatnosti – 3. 10. 2006. g. (utorak) u 17.00 sati.<br />
Sekcija uslužnih djelatnosti – 3. 10. 2006. g. (utorak) u 19.00 sati.<br />
Sekcija tekstilnih i kožarskih djelatnosti – 5. 10. 2006. g. (četvrtak) u<br />
17.00 sati.<br />
Sekcija frizera za muškarce i žene – 5. 10. 2006. g. (četvrtak) u 19.00 sati.<br />
Sekcija bravara – metalaca i automehaničara – 9. 10. 2006. g. (ponedjeljak)<br />
u 17.00 sati.<br />
Sekcija prehrambenih djelatnosti – 9. 10. 2006. g. (ponedjeljak) u 19.00 sati.<br />
Sekcija ugostiteljskih djelatnosti – 10. 10. 2006. g. (utorak) u 17.00 sati.<br />
Sekcija prijevozničkih djelatnosti – 10. 10. 2006. g. (utorak) u 19.00 sati.<br />
Sekcija trgovaca – 11. 10. 2006. g. (srijeda) u 17.00 sati.<br />
Konstituirajuća sjednica Skupštine Udruženja obrtnika Vukovar održat<br />
će se 28. listopada 2006. godine.<br />
BLOKIRANI RAČUNI OBRTNIKA DOSEGLI ZASTRAŠUJUĆI IZNOS<br />
Blokirano 2122 zadarskih obrtnika na<br />
iznos od 239 milijuna kuna!<br />
rvatsko i zadarsko obrtništvo trese<br />
groznica nelikvidnosti i blokiranih<br />
računa koja prijeti srozavanju sektora<br />
koji je posljednjih 15-ak godina žilavošću<br />
i upornošću spašavao Hrvatsku i Zadarsku<br />
županiju od mnogo težih poslovnih i socijalnih<br />
stresova od onih koje smo preživljavali,<br />
a bili su katastrofalni.<br />
Ovog trenutka u Hrvatskoj je blokirano<br />
37.000 obrtnika, odnosno obrtničkih radionica<br />
s iznosom dugovanja od preko 4,3 milijarde<br />
kuna. Problem s kojim obrtnici na čelu sa<br />
Stjepanom Šafranom, predsjednikom Hrvatske<br />
obrtničke komore (HOK-a), već godinu<br />
dana muku muče sve je dramatičniji, jer <strong>broj</strong><br />
blokiranih stalno raste.<br />
Kad smo počeli govoriti o ovom problemu<br />
na razini Zadra spominjali smo oko 1800<br />
obrtnika u blokadi, a kako je sada pitali smo<br />
Eduarda Vickovića, predsjednika Obrtničke<br />
komore Zadarske županije i potpredsjednika<br />
HOK-a?<br />
– Podatke je u našoj branši teško dobiti,<br />
ali napori da na nacionalnoj razini sredimo<br />
statistiku kazuju da je u Zadarskoj županiji<br />
2122 blokirana obrta. Ako znamo da je<br />
vršna <strong>broj</strong>ka obrta na 5592, onda je jasan<br />
razmjer ovog problema. Ono što je dodatno<br />
problematično je trend u kojem smo u<br />
HOK-u prateći podatke vidjeli da posljednje<br />
dvije godine, s izuzetkom srpnja i kolovoza,<br />
i to ne svugdje, dolazi do konstantnog<br />
rasta <strong>broj</strong>a blokiranih. Na dvije sjednice<br />
Upravnog odbora HOK-a raspravljali<br />
smo ovu problematiku i u dva navrata se<br />
nalazili s Ministarstvom financija. Najprije<br />
preliminarno na nižoj razini, a potom i<br />
s ministrom Ivanom Šukerom. Tome smo<br />
posvetili Skupštinu HOK-a, a sve to nabrajam<br />
da ilustriram ocjenu da je to temeljni<br />
problem hrvatskog obrtništva u ovom trenutku<br />
– kazao nam je zabrinjavajuće podatke<br />
Vicković.<br />
Uglavnom, višekratni pregovori i razgovori<br />
s Ministarstvom financija s pokušajima<br />
da se do nekih rješenja dođe na nacionalnoj<br />
razini, i da bi oni kolektivno vrijedili za sve<br />
Eduard Vicković, predsjednik Obrtničke<br />
komore Zadarske županije i potpredsjednika<br />
HOK-a<br />
obrtnike, nisu dali rezultat. Ministarstvo je<br />
kruto.<br />
Deblokada uvjet rada<br />
i vraćanja dugova<br />
– Pokušali smo doći do sporazuma o deblokadi,<br />
ne da se dug oprosti, nego da se<br />
omogući ljudima da posluju i postupno kroz<br />
posao vraćaju dugove. No, to po propisima<br />
i tumačenjima Ministarstva na taj način nije<br />
moguće. Pokušalo se sa sporazumom na toj<br />
razini o dugoročnijoj obročnoj otplati, no<br />
za sada nemamo dogovor. Uglavnom obrtnike<br />
se upućuje na individualno obraćanje<br />
Poreznoj upravi odnosno rješavanju svake<br />
situacije pojedinačno. Dakle, obrtnici sami<br />
podnose zahtjeve za obročne otplate, što<br />
se najčešće svodi na desetak rata. Porezna<br />
uprava ima uvid i može kroz stručne ljude<br />
ocijeniti koliko je koji obrtnik time u stanju<br />
riješiti svoje probleme tekućim prihodima.<br />
Naša je intencija, dakle, bila pronalaženje<br />
načina da se ljudima obrt deblokira kako<br />
bi mogli raditi i svojim radom riješiti nagomilane<br />
probleme. Tome ćemo težiti i dalje,<br />
barem kroz pokušaj dobivanja određene<br />
upute za porezne uprave – kazao nam je<br />
Vicković.<br />
Socijalna nevolja obrtnika<br />
specifična<br />
U najvećem <strong>broj</strong>u slučajeva obrtnici su u<br />
dugovima, jer njima nisu platili za odrađen<br />
posao. Primjer je gdje je u konačnici njima<br />
dužna država.<br />
– Rijetko je obrtnik prva ruka koja je ugovorila<br />
posao s državom. Najčešće je obrtnik<br />
radio na nacionalnom projektu koji je plaćen<br />
iz državne kase, ali su između njega i<br />
države tvrtke koje nisu platile obrtnicima.<br />
Obrtnici su ispitali i strukturu dugovanja,<br />
odnosno blokada kad su obveze prema<br />
državi u pitanju. Iznenadili su se jer ne<br />
dominiraju doprinosi, ni ostali porezi već<br />
PDV. No, podatak je mogao biti očekivan<br />
jer doprinosi idu po prioritetu, a nevolja s<br />
PDV-om je što su ga mnogi obrtnici platili<br />
za posao koji su obavili, a nisu naplatili.<br />
– Ukupan iznos blokade ovih 2122 obrtnika<br />
iznosi 238,926.000 kuna što je iznimno<br />
velik iznos. Ne mogu govoriti posebno<br />
o Zadru, ali opći je podatak da je više od<br />
polovice obrtnika blokirano na iznose do<br />
50.000 kuna što nije zastrašujuće i traži<br />
fleksibilnost u smislu deblokada i omogućavanja<br />
da se poslovanjem dugovi riješe<br />
– zaključuje Vicković.<br />
Posebna i ekstremna socijalna nevolja,<br />
koja bi nastupila ako se ovi problemi ne<br />
riješe, je specifičnost obrtnika. Naime, trgovačka<br />
društva (dakle dionička društva i<br />
društva s ograničenom odgovornošću) odgovaraju<br />
samo imovinom tvrtki. Kod obrta<br />
je zakonski propisano da odgovaraju cjelokupnom<br />
imovinom. Dakle i kućom, stanovima,<br />
osobnim vozilima, zemljištem, odnosno<br />
svime što imaju i na čemu egzistiraju i<br />
njihove obitelji. Ponovimo, riječ je o 2122<br />
zadarske obitelji kojima manje ili više jako<br />
»gori pod prstima«.<br />
VUKOVARSKO-SRIJEMSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
VUKOVARSKO-SRIJEMSKE<br />
ŽUPANIJE<br />
32100 VINKOVCI, Duga ulica 31<br />
Telefon: ++ 385 032/ 333 304<br />
Telefaks: ++ 385 032/ 339 461<br />
E-mail: hok-vinkovci@vk.t-com.hr<br />
Predsjednik: Ivan Klarić<br />
Tajnik: Đuro Kadoić<br />
ZADARSKA ŽUPANIJA<br />
OBRTNIČKA KOMORA<br />
ZADARSKE ŽUPANIJE<br />
23000 ZADAR<br />
Široka ulica 1/III<br />
Telefon: ++ 385 023/ 319-224<br />
319-273<br />
Telefaks: ++ 385 023/ 311-383<br />
E-mail: ok-zadar@zd.t-com.hr<br />
Predsjednik: Eduard Vicković<br />
Tajnik: Ive Marin<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> 29<br />
STRANICU PRIPREMILA: ANICA FRIDL<br />
In memoriam<br />
Zlatko Andrašević<br />
(6. 12. 1950. – 13. 8. 2006.)<br />
Dugogodišnji član Upravnog odbora i Skupštine, Udruženja<br />
obrtnika Županja, član Upravnog odbora i Skupštine<br />
Obrtničke komore Vukovarsko-srijemske županije, član<br />
Sekcije fotografa HOK-a za područje Slavonije pri Hrvatskoj<br />
obrtničkoj komori, Zlatko Andrašević, umro je mlad,<br />
u 56. godini života.<br />
Kao obrtnik fotograf nastavljao je obiteljsku tradiciju.<br />
Bio je veseljak, ali je isto tako, kada je trebalo, bio ozbiljan<br />
i konstruktivan djelujući u Udruženju obrtnika Županja<br />
i Obrtničkoj komori Vukovarsko-srijemske županije. Svima<br />
će nedostajati njegova vedrina.<br />
STRANICU PRIPREMIO: DAMIR MARIČIĆ<br />
PODACI DRŽAVNOG ZAVODA ZA<br />
STATISTIKU O ZAPOŠLJAVANJU U<br />
OBRTU U LIPNJU<br />
Zadarski obrtnici samo u<br />
lipnju otvorili 578 novih<br />
radnih mjesta<br />
Prema podacima Državnog zavoda za statistiku hrvatski obrtnici<br />
tijekom lipnja otvorili su 5300 radnih mjesta, a najviše su<br />
u tom mjesecu zapošljavali obrtnici u priobalnim dijelovima Hrvatske,<br />
i to u malim obiteljskim hotelima i restoranima.<br />
Po novim zapošljavanjima u obrtu i slobodnim zanimanjima,<br />
naime, prednjači Primorsko-goranska županija, u kojoj je u samo<br />
mjesec dana otvoreno 1258 novih radnih mjesta, te Istarska županija<br />
na čijem su području obrtnici u lipnju povećali zaposlenost<br />
za novih 1068 radnika. Splitsko-dalmatinska županija treća je po<br />
visini novih zapošljavanja u obrtu, 947 u lipnju. Zadarski obrtnici<br />
su, kako pokazuju podaci Državnog zavoda za statistiku, u lipnju<br />
otvorili 578 novih radnih mjesta, a u Šibensko-kninskoj županiji<br />
482.<br />
Zadarski obrtnici su, dakle, u ovoj statistici ipak zauzeli laskavo<br />
četvrto mjesto u zemlji. Ipak, zbog činjenice da je obrt već dulje<br />
od desetljeća spasonosni ventil u koji se slijevala rijeka »rezervne<br />
armije rada«, nastala likvidacijom bivših velikih tvrtki, i da rezerve<br />
novog zapošljavanja u obrtu i nisu velike, svakako se radi o<br />
jačoj potrebi za radnicima u sezoni, prije svega u ugostiteljstvu i<br />
uslugama koje su okrenute turizmu, dakle, privremenim <strong>broj</strong>kama.<br />
No uvijek postoji nada i za ostanak dijela privremeno zaposlenih<br />
u poslu i poslije isteka sezone.
30 Obrtničke <strong>novine</strong> GOSPODARSTVO<br />
Subota, 23. rujna 2006.<br />
VIJESTI IZ HGK<br />
Tajvanski gospodarstvenici<br />
u Zagrebu<br />
U organizaciji Tajvanskog trgovačkog predstavništva u<br />
Budimpešti (TAITRA) i Hrvatske gospodarske komore, u Zagrebu<br />
će od 27. rujna do 1. listopada boraviti tajvansko gospodarsko<br />
izaslanstvo u kojem sudjeluju predstavnici 30 tvrtki.<br />
Tajvanski gospodarstvenici zainteresirani su za poslovnu<br />
suradnju s hrvatskim tvrtkama i to u sektoru IT industrije,<br />
telekomunikacija, tekstilne industrije, kao i u proizvodnji<br />
elektronskih komponenti, autodijelova, hardwarea, alatnih i<br />
drugih strojeva, kućanskih aparata, sportske opreme i raznih<br />
materijala, uz osiguranje i financiranje izvoza. Hrvatsko-tajvanski<br />
poslovni forum održat će se 28. rujna u hotelu Sheraton.<br />
(sh)<br />
Posjet izaslanstva<br />
Rheinland – Phalza<br />
HGK – Komoru Zagreb 13. rujna posjetilo je gospodarsko<br />
izaslanstvo njemačke pokrajine Rheinland – Phalz, a u sklopu<br />
tog susreta održani su poslovni razgovori njemačkih i hrvatskih<br />
gospodarstvenika o mogućim oblicima daljnje suradnje, posebice<br />
u sektoru metalske industrije, građevinarstva i komunalnih<br />
djelatnosti. U njemačkom izaslanstvu sudjelovali su predstavnici<br />
tvrtki iz Mainza i drugih gradova Rheinland – Phalza,<br />
zainteresirani za poslovanje na hrvatskom tržištu. S njemačke<br />
strane, organizator tog poslovnog susreta bilo je Ministarstvo<br />
gospodarstva Rheinland – Phalza. Inače, Njemačka je jedan od<br />
najznačajnijih trgovinskih partnera Hrvatske, a vanjskotrgovinska<br />
razmjena tih dviju zemalja lani je iznosila 3,7 milijarde USD,<br />
pri čemu je hrvatski izvoz bio milijardu, a uvoz 2,7 milijarde<br />
dolara. (sh)<br />
Međukomorski susret<br />
Zagreb – Bukurešt<br />
Na inicijativu Trgovinsko-industrijske komore Bukurešta,<br />
HGK – Komoru Zagreb 22. rujna posjetio je Nicolae Vasile,<br />
potpredsjednik bukureštanske komore. Tema razgovora bili<br />
su mogući oblici međukomorske i gospodarske suradnje na<br />
razini dvaju glavnih gradova i regija, Također, razgovaralo<br />
se i o zajedničkom sudjelovanju Hrvatske i Rumunjske u<br />
projektima Europske unije. Te dvije zemlje lani su ostvarile<br />
robnu razmjenu u iznosu od 356,9 milijuna USD, od čega je<br />
hrvatski izvoz na rumunjsko tržište iznosio 81,4, a uvoz s tog<br />
tržišta 275,5 milijuna USD. U prvih šest mjeseci ove godine,<br />
pak, njihova ukupna robna razmjena je 120,6 milijuna USD. S<br />
rumunjskog tržišta <strong>Hrvatska</strong> najviše uvozi naftna ulja, osobne<br />
automobile i druga motorna vozila te gumenu obuću, ali<br />
i žensku konfekciju, dok u izvozu od robe prevladavaju duhanski<br />
proizvodi, keramičke i zidarske opeke, strojevi za sortiranje<br />
i prosijavanje, te polimeri i lijekovi. (sh)<br />
Nizozemski poziv malim i<br />
srednjim tvrtkama<br />
Ministarstvo vanjskih poslova Nizozemske pokrenulo je<br />
pilot-projekt namijenjen malim i srednjim tvrtkama u tranzicijskim<br />
zemljama, zainteresiranim za partnerstvo s nizozemskim<br />
investitorima. Naime, cilj projekta je pomoći im u<br />
pronalaženju onih nizozemskih kompanija koje su spremne<br />
investirati u njihove tvrtke ili određene programe. Realizacija<br />
projekta predviđena je u ovoj godini. Poziv je upućen i hrvatskim<br />
malim i srednjim tvrtkama, a one koje su zainteresirane<br />
za sudjelovanje u tom projektu, trebaju se javiti Veleposlanstvu<br />
Nizozemske u Zagrebu (Ekonomski odjel), Medveščak<br />
56. Više informacija i prijavni obrazac mogu se dobiti i na internetskoj<br />
adresi Komore Zagreb www.zg.hgk.hr.<br />
Između prijavljenih tvrtki, veleposlanstvo i nizozemska<br />
agencija EVD izabrat će kandidate za sudjelovanje u projektu.<br />
(sh)<br />
Poslovanje na zapadnom<br />
Balkanu<br />
U organizaciji nizozemskih ministarstava vanjskih poslova<br />
i gospodarstva, 18. listopada u Sarajevu će se održati<br />
poslovna konferencija pod nazivom »Doing Business in the<br />
Western Balkans«, uz sudjelovanje predstavnika resornih ministarstava<br />
i drugih institucija Albanije, Bosne i Hercegovine,<br />
Crne Gore, Hrvatske, Kosova, Makedonije i Srbije. U sklopu<br />
tih poslovnih događanja predviđen je i dolazak nizozemskih<br />
gospodarstvenika iz kompanija zainteresiranih za poslovno<br />
partnerstvo s tvrtkama iz zemalja zapadnoga Balkana. Također,<br />
sastavni dio tog međunarodnog skupa bit će i konferencija<br />
»Private Sector Development (PSD) Stakeholder Conference«,<br />
koja će se održati 19. listopada. (sh)<br />
Ekonomsku formulu po<br />
kojoj tradicionalna obitelj<br />
pridonosi gospodarstvu<br />
i rastu nataliteta, te<br />
povećanje društvenog blagostanja,<br />
vrijeme je očito pregazilo,<br />
barem ako je suditi prema<br />
najnovijem istraživanju<br />
rađenom na razini OECD-a,<br />
koje daje jednu sasvim drukčiju<br />
sliku o demografskom<br />
i gospodarskom rastu, te<br />
osvjetljava još uvijek do kraja<br />
neriješeno pitanje ravnopravnosti<br />
spolova unutar obiteljskih<br />
i društvenih okvira<br />
kao civilizacijske kategorije.<br />
Naime, već tridesetak godina<br />
polazište ekonomsko-demografskih<br />
analiza bila je<br />
tradicionalna obitelj u kojoj<br />
muškarac radi i privređuje,<br />
dok žena brine o kućanstvu<br />
i djeci. Uvriježeno mišljenje,<br />
čak i u razvijenim zapadnim<br />
zemljama, bilo je da takav<br />
vrijednosni sustav vodi bržem<br />
gospodarskom rastu i<br />
porastu nataliteta, no ono se<br />
sve više pokazuje netočnim,<br />
jer natalitet posvuda pada,<br />
a stanovništvo demografski<br />
stari. To znači da se radi o<br />
krizi tog društvenog koncepta,<br />
odnosno tradicionalnog<br />
gledanja na obiteljski način<br />
života, koji traži nove odgovore<br />
– zaključili su i ekonomski<br />
analitičari OECD-a. Cilj<br />
njihova istraživanja bio je pokazati<br />
što se događa između<br />
rasta gospodarstva, odnosno<br />
društvenog standarda, nataliteta<br />
i promjene tradicionalnih<br />
obiteljskih odnosa. Polazna<br />
teza bili su im, pak, paradoksi<br />
koji se događaju na<br />
svjetskoj sceni, gospodarskoj<br />
i političkoj, a nisu usporedivi<br />
s bivšim teorijama i uvjerenjima.<br />
Stereotipe, očito, zaključili<br />
su, treba mijenjati, jer se<br />
problemi koji predstavljaju<br />
paradoks pretvaraju sve više<br />
u stvarne, realne odgovore.<br />
Stoga, rekoše, treba shvatiti<br />
novu stvarnost.<br />
Klasično obiteljsko<br />
ustrojstvo<br />
Ravnopravnost spolova,<br />
utemeljena na feminizmu<br />
kao intelektualnom, političkom<br />
i društvenom pokretu<br />
s dugom povijesti, u zapadnom<br />
svijetu danas je i zakonom<br />
zajamčena, te se smatra<br />
civilizacijskom stečevinom.<br />
Nije išlo lako, jer uvijek je<br />
najteže raskrinkati prihvaćeni<br />
vrijednosti sustav, te se<br />
suprotstaviti predrasudama<br />
i ograničenostima, o čemu<br />
svjedoči i feministički pokret<br />
na Zapadu, koji je počeo<br />
potkraj 19. stoljeća, iako je<br />
feministička svijest o neravnopravnom<br />
položaju žena<br />
u društvu stara, vjerojatno,<br />
koliko i samo patrijarhalno<br />
društvo. No, dvadesetih godina<br />
prošloga stoljeća dolazi<br />
postepeno do radikalnih<br />
društvenih promjena i emancipacije<br />
žena na različitim<br />
područjima, ali tradicionalni<br />
koncept obitelji ostaje pri-<br />
RAVNOPRAVNOST SPOLOVA U ODNOSU NA NATALITET<br />
I GOSPODARSKI RAST<br />
Ekonomski paradoksi postaju realnost<br />
Istraživanje OECD-a pokazalo je da mnoge razvijene zemlje koje podupiru koncept<br />
klasične obiteljske organizacije u sklopu koje muškarac radi, a žena je kućanica, postižu<br />
degresivni rast u gospodarstvu i negativni rast u demografiji. Po mišljenju ekonomskih<br />
analitičara, autora tog istraživanja, one zemlje koje su napustile uvriježeni koncept<br />
obiteljske strukture, postići će veće uspjehe<br />
Snježana Habulin<br />
sutan kako u svagdašnjem<br />
životu, tako i u znanstvenim<br />
metodama.<br />
Međutim, devedesetih godina<br />
prošloga stoljeća i na<br />
tom planu dolazi do promjena.<br />
Američki ekonomisti<br />
Douglass North i Robert Fogel,<br />
plasirali su, primjerice,<br />
teoriju da institucionalni napredak<br />
pridonosi gospodarskom<br />
rastu. Oni su na originalan<br />
način pokazali mogućnost<br />
ekonomskog pristupa u<br />
interpretaciji institucionalne<br />
promjene i njezinog uspjeha<br />
na rast nacionalne ekonomije,<br />
za što su 1993. godine<br />
dobili i Nobelovu nagradu.<br />
Na taj način prvi su put u<br />
ekonomsku analizu uvedeni<br />
neekonomski sadržaji, koji<br />
su i kvantificirani. Takvom<br />
metodom poslužili su se i<br />
analitičari OECD-a, ispitujući<br />
ravnopravnost spolova u odnosu<br />
na natalitet i gospodarski<br />
rast. Ustvrdili su pri tome<br />
da mnoge razvijene zemlje<br />
koje podupiru koncept klasične<br />
obiteljske organizacije u<br />
okviru koje muškarac radi, a<br />
žena je kućanica, postižu degresivni<br />
rast u gospodarstvu<br />
i negativni rast u demografiji.<br />
Japanci, primjerice, koji<br />
inzistiraju na takvom obliku<br />
obiteljskog ustrojstva, mogu<br />
očekivati, kažu analitičari, da<br />
će im se 2050. godine smanjiti<br />
<strong>broj</strong> stanovnika sa 126 na 105<br />
milijuna, a samim tim past će,<br />
ističu, i njihova snaga u gospodarskoj<br />
strukturi svijeta s<br />
8 na 4 posto BDP-a. Izračun<br />
pokazuje da će udjel Europske<br />
unije istodobno pasti s 18<br />
na 8 do 10 posto BDP-a, dok<br />
će udjel SAD-a u društvenom<br />
proizvodu porasti s 23 na 26<br />
posto. Po mišljenju ekonomskih<br />
analitičara, autora tog<br />
istraživanja, one zemlje koje<br />
su napustile uvriježeni koncept<br />
obiteljske strukture, postići<br />
će veće uspjehe.<br />
Najveća stopa<br />
nataliteta u SAD-u<br />
Iznesenu tezu analitičari<br />
su potkrijepili i određenim<br />
kriteralnim sustavom, po kojem<br />
su s jedne strane ocijenili<br />
rast stope nataliteta, a s druge<br />
kako ljudi reagiraju u odnosu<br />
na pitanje obitelji. Pitali<br />
su ih jesu li za tradicionalnu<br />
obitelj u kojoj muškarac vodi<br />
glavnu riječ i hrani obitelj, a<br />
žena brine o kućanstvu i djeci,<br />
ili su za ravnopravno zapošljavanje<br />
muškarca i žene.<br />
Istraživanje je provedeno u<br />
ukupno 17 zemalja, a pokazalo<br />
je da zemlje u kojima<br />
pretežu odgovori o klasičnoj<br />
ulozi obitelji bilježe pad nataliteta,<br />
dok u onima u kojima<br />
prevladavaju odgovori o<br />
jednakosti spolova, natalitet<br />
raste. Slijedom toga, istraživači<br />
su zaključili da je sve<br />
to stvar mentalnog sklopa,<br />
te da ljudi koji su spremni<br />
za ravnopravnost spolova<br />
stvaraju motivaciju za veći<br />
natalitet i porast stanovništva.<br />
Prema rezultatima<br />
istraživanja najveću godišnju<br />
stopu nataliteta od 2,5 promila<br />
ima SAD, slijedi Novi<br />
Zeland s 2 promila, potom<br />
Irska s 1,9 i Norveška s 1,8.<br />
Nisku nastavljaju Australija,<br />
Nizozemska, Švedska i Velika<br />
Britanija, gdje se ta stopa<br />
kreće između 1,8 i 1,6 promila,<br />
te Kanada gdje ona iznosi<br />
1,5 promila. Sve su to zemlje<br />
u kojima natalitet raste iznad<br />
1 posto, a njima se približava<br />
i Njemačka.<br />
Anketa je pokazala da je<br />
u tim zemljama 70 posto ispitanika<br />
dalo potporu ravnopravnom<br />
zapošljavanju supružnika,<br />
a svega 30 posto<br />
klasičnoj obitelji. U zemljama,<br />
pak, gdje je između 50 i<br />
80 posto ispitanika stalo na<br />
stranu tradicionalne obitelji,<br />
a u tu kategoriju spadaju<br />
Japan, Italija, Španjolska,<br />
Austrija, Mađarska, Poljska<br />
i Češka, pokazalo se da je<br />
natalitet daleko niži i da se<br />
kreće između 1 i 1,3 promila.<br />
S obzirom na dobivene<br />
rezultate prema kojima mala<br />
potpora klasičnoj obitelji<br />
znači veći natalitet, analitičari<br />
OECD-a su konstatirali<br />
kako je evidentno da se u<br />
tom slučaju radi o jednom<br />
civilizacijskom pomaku koji,<br />
jasno, nije moguće definirati<br />
povezano s gospodarskim<br />
rastom i bogatstvom, jer Japan<br />
je, primjerice, jedna od<br />
najbogatijih zemalja, ali ima<br />
tradicionalni pogled na obitelj<br />
i ravnopravnost spolova,<br />
a slično je i s nekim drugim<br />
bogatim zemljama koje su se<br />
pokazale kao nazadne u gledanju<br />
na ravnopravnost spolova.<br />
Jedino kod nordijskih<br />
zemalja taj odnos korespondira,<br />
jer su one najnaprednije<br />
u pogledu ravnopravnosti<br />
spolova i drugih civilizacijskih<br />
kategorija, pa su na neki<br />
način i referentne točke koje<br />
se slijede.<br />
Demografska<br />
konsolidacija<br />
Ovo istraživanje potvrdilo<br />
je da su područja demografije<br />
zapravo ona koja dugoročnije<br />
pokreću i demografiju i gospodarski<br />
rast, naglašavajući<br />
da napretkom i civilizacijskim<br />
stečevinama neće doći<br />
do pada <strong>broj</strong>a stanovništva i<br />
njegove demografske starosti,<br />
nego do konsolidacije stanovništva<br />
na novim osnovicama.<br />
Inače, u svijetu je vrlo malo<br />
istraživanja u kojima se uspoređuju<br />
mentalna, kao nemjerljiva,<br />
i materijalna, kao<br />
mjerljiva kategorija. Iako se<br />
usporedbe tih dviju kategorija<br />
čine često nemogućim, ekonomski<br />
analitičari složili su se<br />
da su na ovom primjeru one<br />
dobro ispale, s puno zakonitosti<br />
i u odnosima koji govore<br />
o velikim pravilnostima, pa se<br />
sa sigurnošću može govoriti,<br />
kažu, da svijet ide u jednu<br />
novu situaciju u kojoj te civilizacijske<br />
norme predstavljaju<br />
predtekst za novi gospodarski<br />
i demografski rast. U tom<br />
pogledu, ističu, ne treba imati<br />
skepsu. A upravo se skepsa<br />
provlačila kroz mnoge ekonomske<br />
analize unatrag tridesetak<br />
godina, kad se tvrdnja<br />
da društveni poredak utječe<br />
na gospodarski rast i demografsku<br />
sliku smatrala neprihvatljivom.<br />
Međutim, novija<br />
istraživanja pokazuju da je u<br />
tome bilo i ima istine, te govore<br />
o novim civilizacijskim<br />
stečevinama koje počinjemo<br />
prihvaćati i o kojima će svjetovi<br />
budućnosti sasvim sigurno<br />
voditi računa.<br />
<strong>Hrvatska</strong> gubi stanovništvo<br />
Temeljni problem Hrvatske danas je demografska slika.<br />
Na njezin negativni demografski trend upozorava i Odjel<br />
za ekonomske i socijalne poslove UN-a, koji je predvidio<br />
da će <strong>Hrvatska</strong>, nastavi li se taj trend, u sljedećih pedeset<br />
godina konstantno gubiti stanovništvo, pa bi 2050. imala<br />
860.000 stanovnika manje nego danas, a trećina bi bila starija<br />
od 69 godina. Hrvatski demograf prof. dr. Jakov Gelo<br />
upozorio je da bi nastavljanjem sadašnjeg trenda, po kojem<br />
<strong>Hrvatska</strong> u 12 godina izgubi grad od 80.000 stanovnika, za<br />
pola stoljeća <strong>broj</strong> stanovnika bio dvostruko manji.
Subota, 23. rujna 2006.<br />
GOSPODARSKA KRETANJA<br />
Indeksi industrijske proizvodnje u srpnju 2006. (prvi rezultati)<br />
VII. 2006.<br />
VII. 2006. I. – VII. 2006.<br />
Struktura<br />
VII. 2005.<br />
VII. 2005. I. – VII. 2005.<br />
U K U P N O 100,00 109,3 105,2 103,2<br />
Obrtničke <strong>novine</strong> 31<br />
Pripremila: Zrinka Debeljak<br />
Pojašnjenje: Ukupna industrijska proizvodnja u srpnju 2006. veća je za 5,2%<br />
u usporedbi sa srpnjem 2005., a u razdoblju od siječnja do srpnja 2006. veća<br />
je za 3,2% od proizvodnje u istom razdoblju 2005. U usporedbi s prosječnom<br />
mjesečnom proizvodnjom u 2005. industrijska proizvodnja u srpnju 2006. veća<br />
je za 9,3%. Izvor: DZS Priopćenje br. 2.1.1/7. od 29. 8. 2006.<br />
Robna razmjena Republike Hrvatske s inozemstvom za razdoblje od siječnja do srpnja 2006. – privremeni podaci<br />
I. –VII.<br />
2006.<br />
u tis.<br />
kuna<br />
Izvoz Uvoz Saldo robne razmjene Pokriven.<br />
uvoza<br />
u tis.<br />
USD<br />
u tis.<br />
eura<br />
u tis.<br />
kuna<br />
u tis.<br />
USD<br />
u tis.<br />
eura<br />
u tis.<br />
kuna<br />
u tis.<br />
USD<br />
u tis.<br />
eura<br />
izvozom<br />
u %<br />
33 603 873 5 686 932 4 602 477 71 681 909 12 143 365 9 819 398 -38 078 036 -6 456 433 -5 216 921 46,8<br />
Pojašnjenje: Ukupan izvoz Republike Hrvatske za razdoblje od<br />
siječnja do srpnja 2006., prema privremenim podacima, iznosio<br />
je 33 604 milijuna kuna. Istodobno je uvoz iznosio 71 682 milijuna<br />
kuna. Vanjskotrgovinski deficit iznosio je 38 078 milijuna kuna.<br />
Iskazan u milijunima američkih dolara, izvoz je u razdoblju od<br />
siječnja do srpnja 2006. iznosio 5687, uvoz 12 143, a vanjskotrgovinski<br />
deficit 6456 milijuna američkih dolara.<br />
U milijunima eura, u razdoblju od siječnja do srpnja 2006., izvoz<br />
je iznosio 4602, a uvoz 9819 milijuna eura, dok je vanjskotrgovinski<br />
deficit iznosio 5217 milijuna eura.<br />
Pokrivenost uvoza izvozom bila je 46,8%.<br />
Izvor: DZS, Priopćenje br. 4.2.1/7. od 31. 8. 2006<br />
Prosječna mjesečna isplaćena neto plaća za lipanj 2006.<br />
VI. 2006.<br />
I. – VI.<br />
2006.<br />
VI. 2006.<br />
V. 2006.<br />
Indeksi<br />
VI. 2006.<br />
VI. 2005.<br />
I. – VI. 2006.<br />
I. – VI. 2005.<br />
Prosječna mjesečna<br />
isplaćena neto plaća, kune 4 640 4 549 99,0 104,7 105,0<br />
Realna neto plaća 99,1 100,7 101,3<br />
Pojašnjenje: Prosječna mjesečna isplaćena neto plaća po zaposlenome<br />
u pravnim osobama Republike Hrvatske za lipanj<br />
2006. iznosila je 4640 kuna, što pokazuje nominalni pad za 1%,<br />
a realni za 0,9% u odnosu na svibanj 2006.<br />
Prosječna mjesečna isplaćena neto plaća za lipanj 2006. u<br />
odnosu na isti mjesec prošle godine nominalno je viša za 4,7%,<br />
a realno za 0,7%.<br />
Za razdoblje od siječnja do lipnja 2006. prosječna mjesečna<br />
isplaćena neto plaća iznosila je 4549 kuna, što je u odnosu na<br />
isto razdoblje 2005. nominalno više za 5%, a realno za 1,3%.<br />
Izvor: DZS, Priopćenje br. 9.1.1/6. od 30. 8. 2006.<br />
Prosječna mjesečna bruto plaća za lipanj 2006.<br />
VI. 2006.<br />
I. – VI.<br />
2006.<br />
VI. 2006.<br />
V. 2006.<br />
Indeksi<br />
VI. 2006.<br />
VI. 2005.<br />
I. – VI. 2006.<br />
I. – VI. 2005.<br />
Prosječna mjesečna<br />
bruto plaća, kune 6 684 6 549 98,6 105,3 106,0<br />
Realna bruto plaća 98,7 101,3 102,2<br />
Pojašnjenje: Prosječna mjesečna bruto plaća po zaposlenome<br />
u pravnim osobama Republike Hrvatske za lipanj 2006. iznosila<br />
je 6684 kune, što pokazuje nominalni pad za 1,4%, a realni za<br />
1,3% u odnosu na svibanj 2006.<br />
Prosječna mjesečna bruto plaća za lipanj 2006. u odnosu na<br />
isti mjesec prošle godine nominalno je viša za 5,3%, a realno<br />
za 1,3%.<br />
Za razdoblje od siječnja do lipnja 2006. prosječna mjesečna<br />
bruto plaća iznosila je 6549 kuna, što je u odnosu na isto razdoblje<br />
2005. nominalno više za 6%, a realno za 2,2%.<br />
Izvor: DZS, Priopćenje br. 9.1.2/6. od 30. 8. 2006.<br />
Zaposleni po djelatnostima u srpnju 2006.<br />
VI. 2006. VII. 2006.<br />
Indeksi<br />
VII. 2006.<br />
VI. 2006.<br />
Aktivno stanovništvo 1 718 558 1 726 268 100,4<br />
Ukupno zaposleni 1 444 087 1 455 515 100,8<br />
Zaposleni u pravnim osobama 1) 1 130 425 1 137 033 100,6<br />
Zaposleni u obrtu i slobodnim profesijama 2) 268 671 273 725 101,9<br />
Osiguranici poljoprivrednici 2) 44 991 44 757 99,5<br />
Nezaposleni 3) 274 471 270 753 98,6<br />
Stopa registrirane nezaposlenosti, % 4) 16,0 15,7<br />
1) Podatak za lipanj i srpanj 2006. privremen<br />
je.<br />
2) Podaci su preuzeti iz evidencije aktivnih<br />
osiguranika Hrvatskog zavoda<br />
za mirovinsko osiguranje.<br />
3) Podaci su preuzeti od Hrvatskog<br />
zavoda za zapošljavanje.<br />
4) Stopa nezaposlenosti izračunana<br />
je kao odnos nezaposlenih prema<br />
ukupnome aktivnom stanovništvu.<br />
Izvor: DZS, Priopćenje br. 9.2.1/7.<br />
od 30. 8. 2006.<br />
Dolasci i noćenja turista u srpnju 2006.<br />
Dolasci<br />
VII. 2005. VII. 2006.<br />
indeksi<br />
VII. 2006.<br />
VII. 2005.<br />
VII. 2005. VII. 2006.<br />
indeksi<br />
VII. 2006.<br />
VII. 2005.<br />
Noćenja<br />
struktura<br />
noćenja, %<br />
VII. 2006.<br />
prosječan <strong>broj</strong><br />
noćenja po<br />
dolasku<br />
Ukupno 2 533 384 2 560 938 101 15 100 106 15 503 078 103 100,0 6,1<br />
Domaći turisti 235 393 257 105 109 1 290 027 1 348 909 105 8,7 5,2<br />
Strani turisti 2 297 991 2 303 833 100 13 810 079 14 154 169 102 91,3 6,1<br />
Podaci preuzeti od Državnog zavoda za statistiku. Navedeni podaci mogu se naći na web adresi: www.dzs.hr<br />
Pojašnjenje: U Hrvatskoj je u srpnju 2006. u komercijalnim<br />
smještajnim objektima <strong>broj</strong> dolazaka turista veći za 1%, a <strong>broj</strong><br />
noćenja turista za 3% u odnosu na srpanj 2005.<br />
Turisti su ostvarili 15 503 078 noćenja, od čega su 8,7% ostvarili<br />
domaći turisti, a 91,3% strani.<br />
U srpnju 2006. u odnosu na srpanj 2005. noćenja domaćih turista<br />
veća su za 5%, a noćenja stranih turista veća su za 2%.<br />
U strukturi noćenja stranih turista najviše noćenja ostvarili su<br />
turisti iz Njemačke (16,2%), Slovenije (15,5%), Češke (10,3%),<br />
Austrije (8%) Italije (7,7%), Nizozemske (6,3%) i Mađarske<br />
(6,1%), što je ukupno 74,6%. Turisti iz ostalih zemalja ostvarili<br />
su 25,4% noćenja.<br />
Izvor: DZS Priopćenje br. 4.4.1/7. od 6. 9. 2006.<br />
OBRTNIČKE NOVINE<br />
NAKLADNIK:<br />
HRVATSKA OBRTNIČKA KOMORA,<br />
PP 166 10 000 ZAGREB<br />
Telefon: 01/4806 666 Fax: 01/4846 610<br />
E-mail: hok@hok.hr<br />
WEB: http//www.hok.hr<br />
Za nakladnika: Stjepan Šafran,<br />
predsjednik Hrvatske obrtničke komore<br />
Glavni urednik: Dr. Petar Sindičić<br />
Zagreb, PP 166; tel: 01/4812 262;<br />
fax: 01/4812 268<br />
Fotograf: Tomislav Smoljanović<br />
Administrator: Tamara Pavelić<br />
E-mail redakcije: obrtnicke-<strong>novine</strong>@hok.hr<br />
NAKLADA: 100.000<br />
RUKOPISI I SLIKE SE NE VRAĆAJU<br />
GRAFIČKA PRIPREMA I TISAK: VJESNIK D.D.<br />
Tražimo zastupnike!!! Programi proizvodnje za male i velike tvrtke
32 Obrtničke <strong>novine</strong> Subota, 23. rujna 2006.<br />
STUPNIČKA BERBA GROŽĐA 2006.<br />
Gazi grožđe, potegni iz bureta<br />
Stupničani već 21 godinu početkom rujna<br />
slave početak berbe grožđa<br />
Renata Palorec<br />
BRODSKI STUPNIK – Sezona<br />
berbe grožđa i ove je<br />
godine u stupničkom kraju<br />
započela prigodnom svečanošću<br />
pod nazivom »Stupnička<br />
berba grožđa 2006.«.<br />
Ova tradicionalna manifestacija<br />
održana je 10. rujna u<br />
Brodskom Stupniku, a trajala<br />
je cijeli dan. Nositelj manifestacije<br />
je KUD Zrinski iz<br />
Brodskog Stupnika, koji već<br />
21 godinu okuplja kulturnoumjetnička<br />
društva iz cijele<br />
Hrvatske, kako bi na svečan<br />
način obilježila početak sezone<br />
berbe grožđa. Prema<br />
riječima Petra Lovinčića, načelnika<br />
Općine Brodski Stupnik,<br />
Općina je i ove godine<br />
financijski potpomogla ovu<br />
manifestaciju, koja ima tradiciju<br />
u ovom kraju poznatom<br />
po uzgoju vinove loze i<br />
kvalitetnim vinima.<br />
Cjelodnevni program<br />
U sklopu obilježavanja<br />
berbe grožđa, načelnik Općine<br />
u društvu zamjenika<br />
župana Brodsko-posavske<br />
županije Zvonimira Lasla,<br />
saborskih zastupnika ovoga<br />
kraja i drugih lokalnih dužnosnika,<br />
posjetili su hotel i<br />
vinograd poznatog hrvatskog<br />
vinara Davora Zdjelarevića,<br />
uz pratnju KUD-a<br />
Zrinski, nakon čega su nazočili<br />
večernjem programu,<br />
koji se sastojao od zabavnog<br />
i natjecateljskog dijela.<br />
Mi smo, pak, posjetili jednu<br />
od rijetkih žena – proizvođačica<br />
vina, obrtnicu<br />
Đurđicu Jurković, vlasnicu<br />
obrta »Vinogradarstvo i podrumarstvo<br />
Jurković«. Obitelj<br />
Jurković generacijama se<br />
bavi vinarstvom i vinogradarstvom.<br />
– Krenuli smo s pola<br />
hektara starog vinograda,<br />
a danas na tri hektara vinograda<br />
imamo zasađenih<br />
11.500 loza. Naša vina spadaju<br />
u skupinu kvalitetnih<br />
vina, a uzgajamo četiri sorte<br />
– graševinu, pinot bijeli,<br />
chardonnay i rajnski rizling<br />
– kazala je Đurđica Jurković,<br />
Đurđica Jurković<br />
Ispred hotela Zdjelarević bilo je veselo<br />
koja danas cijeli posao obavlja<br />
sama, uz pomoć majke, a<br />
povremeno se osloni na sezonske<br />
radnike.<br />
Svoja kvalitetna vina plasira<br />
isključivo na domaće tržište,<br />
no, kako kaže, domaća<br />
vina su podcijenjena u odnosu<br />
na strana vina, koja preplavljuju<br />
hrvatsko tržište.<br />
Kvalitetna vina iz vinarije Jurković<br />
– Dosad smo radili s ugostiteljima,<br />
no oni radije kupuju<br />
jeftina vina iz uvoza u<br />
velikim trgovačkim lancima.<br />
Osim toga, odredba o nula<br />
promila jako je utjecala na<br />
pad prodaje. Država nas ne<br />
podržava, kao da je protiv<br />
nas, a sada da i želimo odustati,<br />
ne možemo.<br />
Uložili smo mnogo truda,<br />
muke i novca, a financijski<br />
rezultati su slabi – dodaje.<br />
Što se tiče planova za<br />
izvoz, Đurđica kaže da bi za<br />
to trebala imati veće količine<br />
grožđa, za što joj je potreban<br />
i veći podrum. No, zbog neriješenih<br />
imovinsko-pravnih<br />
pitanja ne može dobiti građevinsku<br />
dozvolu.<br />
Nastup KUD-ova razveselio je i staro i mlado<br />
Teško je biti<br />
proizvođač<br />
– U Sloveniji, Njemačkoj<br />
i drugim zemljama EU, država<br />
potiče vinogradarstvo<br />
subvencijama, niskim kamatama,<br />
ugostitelji su povezani<br />
s proizvođačima, a kod nas<br />
je sve postavljeno na krivom<br />
mjestu. Mi proizvođači donosimo<br />
»živi« novac, a država<br />
ulaže u trgovinu i usluge,<br />
pa nas tako preplavljuju jeftina<br />
vina iz Makedonije, Rumunjske,<br />
Bugarske. Ta vina<br />
nisu loša, ali uvoz uništava<br />
našu domaću proizvodnju<br />
– dodaje Đurđica.<br />
Nakon što smo dodirnuli<br />
probleme vinara, i mi smo se<br />
pridružili svečanom večernjem<br />
programu. U zabavnom<br />
dijelu programa <strong>broj</strong>nu publiku<br />
zabavila su kulturnoumjetnička<br />
društva, od kojih<br />
su neka »potegnula« čak iz<br />
Dalmacije. Vrhunac večeri<br />
bio je natjecateljski dio, koji<br />
se sastojao od gaženja grožđa<br />
na tradicionalni način, a<br />
noge su umočile djevojke iz<br />
KUD-ova. Muški, pak, dio<br />
ekipe, natjecao se u izvlačenju<br />
vina iz bureta pomoću<br />
natege. Tijekom dana održane<br />
su i vatrogasne pokazne<br />
vježbe, a Stupničani, i stari i<br />
mladi, odazvali su se u velikom<br />
<strong>broj</strong>u, pa je fešta trajala<br />
do kasno u noć.