Mini vodiÄi za poslovnu zajednicu - Hrvatska obrtniÄka komora
Mini vodiÄi za poslovnu zajednicu - Hrvatska obrtniÄka komora
Mini vodiÄi za poslovnu zajednicu - Hrvatska obrtniÄka komora
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Javna nabava<br />
<strong>Mini</strong>vodič <strong>za</strong> <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu<br />
EU CARDS projekt<br />
Poboljšavanje informiranosti<br />
hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva I www.mingorp.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> agencija <strong>za</strong> malo gospodarstvo I www.hamag.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> gospodarska <strong>komora</strong> I www.hgk.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> I www.hok.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> udruga poslodavaca I www.hup.hr
MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Javna nabava<br />
<strong>Mini</strong>vodič <strong>za</strong> <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu<br />
EU CARDS projekt<br />
Poboljšavanje informiranosti<br />
hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice
PREDGOVOR<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
04<br />
U procesu pridruživanja Europskoj uniji Republika <strong>Hrvatska</strong> provodi promjene <strong>za</strong>kona i propisa<br />
koje će znatno utjecati na <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu. Te su promjene nužne kako bi hrvatske<br />
tvrtke <strong>za</strong>dovoljile standarde Europske unije i bile konkurentne kako na tržištu EU-a tako i<br />
na globalnom tržištu.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva svjesno je da <strong>za</strong>konske promjene mogu<br />
stvoriti poteškoće hrvatskim tvrtkama i da im treba stalno davati pravodobne informacije<br />
kako bi uskladile poslovanje s novim propisima i standardima. Uz to, nova pravila donose<br />
tvrtkama dodatne troškove u pogledu vremena, opreme i <strong>za</strong>poslenika.<br />
Svjesni smo i specifične situacije u kojoj se nalaze naši mali i srednji poduzetnici, koji čine<br />
gotovo 99% ukupnog poslovnog sektora. Za razliku od velikih tvrtki, oni uglavnom nemaju<br />
<strong>za</strong>poslenike specijalizirane <strong>za</strong> praćenje promjena <strong>za</strong>kona i propisa<br />
Kako bi pomoglo malim i srednjim poduzetnicima da svoje poslovanje usklade sa <strong>za</strong>konskim<br />
promjenama, <strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva pripremilo je, uz potporu<br />
projekta BIZimpact, koji se financira sredstvima Europske unije, niz minivodiča <strong>za</strong><br />
sljedeća <strong>za</strong>konska područja:<br />
Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore<br />
Javna nabava<br />
Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode<br />
Prava intelektualnog vlasništva<br />
Sigurnost hrane<br />
Zaštita okoliša<br />
Zaštita potrošača.<br />
<strong>Mini</strong>vodiči upoznaju male i srednje poduzetnike s nacionalnim <strong>za</strong>konodavstvom i <strong>za</strong>konodavstvom<br />
Europske unije, daju pregled izvora informacija i potpora koje su im dostupne u<br />
zemlji i šire te upozoravaju na ono što moraju učiniti kako bi se prilagodili novim pravilima.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva ažurirat će minivodiče svake godine i informirati<br />
Vas o promjenama u svakome od spomenutih područja. Nadamo se da će Vam<br />
ovaj minivodič pomoći pri provedbi propisa i norma u poslovanju te i na taj način pomoći pri<br />
poslovanju i povećanju Vaše konkurentnosti u ovom trenutku važnom <strong>za</strong> razvoj hrvatskoga<br />
gospodarstva.<br />
POTPREDSJEDNIK VLADE REPUBLIKE HRVATSKE<br />
I MINISTAR GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Damir Polančec, dipl. ing.<br />
ZAHVALA<br />
Ovaj minivodič naručio je projekt BIZimpact koji se financira sredstvima Europske unije, a<br />
pripremili su ga stručnjaci Uprave <strong>za</strong> sustav javne nabave <strong>Mini</strong>starstva gospodarstva, rada<br />
i poduzetništva.
VAŽNOST JAVNE NABAVE ZA HRVATSKO GOSPODARSTVO<br />
Javna nabava važan je segment svakog gospodarstva što se najbolje ogleda u podatku da<br />
je u Republici Hrvatskoj, prema statističkim izvješćima <strong>Mini</strong>starstva gospodarstva, rada<br />
i poduzetništva, ukupna vrijednost javnih nabava u 2007. godine iznosila 44,9 milijardi<br />
HRK, odnosno 16,34 % BDP-a. Sustav javne nabave stoga mora osigurati ekonomične i<br />
učinkovite postupke te racionalno trošenje novca poreznih obveznika pa su s ciljem njegova<br />
unapređenja u 2008. godine učinjeni značajni pomaci. Vlada Republike Hrvatske usvojila je<br />
Strategiju razvoja sustava javne nabave s Akcijskim planom njene provedbe, a nadležnost<br />
nad sustavom preuzelo je <strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva.<br />
Ciljevi javne nabave<br />
Kratkoročni ili primarni: racionalno i učinkovito trošenje proračunskih sredstava.<br />
Dugoročni ili sekundarni: pravna sigurnost, sprečavanje korupcije i kriminala, pozitivni<br />
utjecaji na gospodarski razvoj i <strong>za</strong>pošljavanje (poticanje tržišnog natjecanja,<br />
promicanje izvrsnosti), unaprjeđenje upravljanja javnim financijama, očuvanje<br />
okoliša i dr.<br />
05<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
ZAKONODAVNI I INSTITUCIONALNI OKVIR JAVNE NABAVE U REPUBLICI<br />
HRVATSKOJ<br />
Zakonodavni okvir sustava javne nabave u Republici Hrvatskoj tvore:<br />
Zakon o javnoj nabavi (ZJN),<br />
Zakon o koncesijama,<br />
Zakon o javno-privatnom partnerstvu i<br />
Zakon o Državnoj komisiji <strong>za</strong> kontrolu postupaka javne nabave.<br />
Zakon o javnoj nabavi (NN 110/07 i 125/08) uređuje postupke javne nabave svih vrijednosti<br />
u kojima naručitelji i ponuditelji sklapaju ugovore o javnim radovima/robi/uslugama,<br />
nadležnosti tijela nadležnog <strong>za</strong> sustav javne nabave (MINGORP) i Državne komisije <strong>za</strong> kontrolu<br />
postupaka javne nabave te pravnu <strong>za</strong>štitu u svezi s postupcima javne nabave. ZJN<br />
uređuje i postupke davanja koncesija <strong>za</strong> javne radove te postupke sklapanja ugovora o<br />
javnim radovima koje provode koncesionari koji nisu naručitelji u smislu ZJN-a.<br />
Pod<strong>za</strong>konski propisi su:<br />
Uredba o uvjetima primjene Jedinstvenog rječnika javne nabave (CPV) (NN 13/08);<br />
Uredba o načinu izrade i postupanju s dokumentacijom <strong>za</strong> nadmetanje i ponudama<br />
(NN 13/08, 04/09);<br />
Uredba o objavama i evidenciji javne nabave (NN 13/08, 77/08, 04/09);<br />
Uredba o provođenju nadzora kroz obavljanje preventivno-instruktivne djelatnosti<br />
(NN 14/08);<br />
Uredba o sadržaju i načinu dostavljanja izvješća o javnoj nabavi (NN 14/08, 04/09);<br />
Uredba o popisu obveznika primjene ZJN-a (NN 14/08);<br />
Uredba o oblicima, načinima i uvjetima izobrazbe u sustavu javne nabave (NN 43/09).
06<br />
Zakon o koncesijama (NN 125/08) kao krovni <strong>za</strong>kon kojim se uređuju koncesije propisuje<br />
opće uvjete, pravila, postupke dodjele, prestanak te druga pitanja ve<strong>za</strong>na <strong>za</strong> koncesije koje<br />
se dodjeljuju domaćim i stranim fizičkim i pravnim osobama.<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
Zakon o javno-privatnom partnerstvu (NN 129/08) uređuje postupak pripreme, predlaganja<br />
i odobravanja prijedloga projekata javno-privatnog partnerstva, prava i obveze javnih<br />
i privatnih partnera te nadležnosti Agencije <strong>za</strong> JPP.<br />
Zakonom o Državnoj komisiji <strong>za</strong> kontrolu postupka javne nabave (NN 117/03) osnovana<br />
je Državna komisija <strong>za</strong> kontrolu postupaka javne nabave (DKOM).<br />
Novim <strong>za</strong>konodavnim okvirom u sustavu javne nabave uvedena je i jedinstvena pravna<br />
<strong>za</strong>štita u nadležnosti DKOM-a. Pravna <strong>za</strong>štita u sustavu javne nabave Republike Hrvatske<br />
sastoji se od:<br />
provođenja kontrole postupaka javne nabave pred DKOM-om;<br />
sudske <strong>za</strong>štite pred Upravnim sudom;<br />
prava na naknadu štete i kazneni postupak pred Općinskim sudom;<br />
prekršajni postupak pred Prekršajnim sudom,<br />
nadzora nad provedbom ZJN-a, a temeljem ZKON-a DKOM kontrolira dodjelu ugovora<br />
o koncesijama <strong>za</strong> javne radove i koncesijama <strong>za</strong> pružanje usluga.<br />
Pove<strong>za</strong>no <strong>za</strong>konodavstvo<br />
Zakon o općem upravnom postupku (NN 53/91) primjenjuje se supsidijarno, kada<br />
ZJN nije uredio postupanje.<br />
Zakon o upravnim sporovima (NN 53/91, 9/92, 77/92) regulira upravni spor koji se<br />
tužbom pred Upravnim sudom pokreće protiv odluke DKOM-a.<br />
Zakon o obveznim odnosima (NN 35/05, 41/08) supsidijarno se primjenjuje u postupku<br />
naknade troškova pred nadležnim općinskim sudom i regulira odgovornost ugovornih<br />
strana pri ispunjavanju obve<strong>za</strong> iz ugovora o javnoj nabavi.<br />
Za sustav javne nabave nadležno je <strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva, Uprava<br />
<strong>za</strong> sustav javne nabave koja, među ostalim, analizira provedbu propisa u području javne<br />
nabave kroz preventivno-instruktivnu djelatnost te je nadležna <strong>za</strong> izobrazbu i usavršavanje<br />
u javnoj nabavi.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo financija nadležno je <strong>za</strong> koncesije i fiskalne naknade u javno-privatnom partnerstvu<br />
te vodi Registar koncesija koji predstavlja cjelovitu elektroničku evidenciju ugovora<br />
o svim koncesijama (dostupan na www.mfin.hr).<br />
Agencija <strong>za</strong> javno-privatno partnerstvo u suradnji s nadležnim tijelima državne uprave<br />
ocjenjuje predložene projekte i donosi obvezujuća mišljenja o projektima koji se mogu provoditi<br />
prema modelu JPP-a.<br />
Državna komisija <strong>za</strong> kontrolu postupaka javne nabave je samostalno i neovisno drugostupanjsko<br />
državno tijelo čija se nadležnost ostvaruje kroz rješavanje žalbi u postupcima<br />
javne nabave.
PRIMJENA ZAKONA O JAVNOJ NABAVI<br />
ZJN se primjenjuje na postupke javne nabave svih vrijednosti, u kojima naručitelji i ponuditelji<br />
sklapaju ugovore o javnim radovima, ugovore o javnoj nabavi robe i ugovore o javnim<br />
uslugama.<br />
1. Obvezna primjena ZJN-a<br />
a) Nabava male vrijednosti - procijenjena vrijednost nabave (bez PDV-a):<br />
od 70.000,00 do 300.000,00 HRK - robe i usluge,<br />
od 70.000,00 do 500.000,00 HRK - radovi.<br />
b) Nabava velike vrijednosti procijenjena vrijednost nabave (bez PDV-a):<br />
veća od 300.000,00 HRK - robe i usluge,<br />
veća od 500.000,00 HRK - radovi.<br />
07<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
2. Dispozitivna (ovisi o odabiru naručitelja)<br />
Za procijenjenu vrijednost nabave do 70.000,00 kuna bez PDV-a naručitelj ne mora<br />
provoditi postupke javne nabave.<br />
Procijenjena vrijednost nabave – vrijednost nabave bez PDV-a (čl. 9. ZJN-a)<br />
Izračun procijenjene vrijednosti nabave temelji se na ukupnom iznosu bez PDV-a. Pri<br />
izračunu procijenjene vrijednosti naručitelj mora uzeti u obzir ukupnu vrijednost nabave,<br />
koja uključuje sve opcije i moguća produženja ugovora. Procijenjena vrijednost nabave<br />
mora biti valjano određena u trenutku u kojem naručitelj šalje objavu o javnoj nabavi, a u<br />
slučajevima kada se takva objava ne traži, u trenutku u kojem naručitelj <strong>za</strong>počinje postupak<br />
javne nabave. Naručitelj ne smije dijeliti vrijednosti nabave s namjerom izbjegavanja<br />
primjene propisanog postupka nabave. Način određivanja procijenjene vrijednosti nabave<br />
propisan je Uredbom o objavama i evidenciji javne nabave.<br />
Predmet nabave (čl. 67. ZJN-a)<br />
Predmet nabave određuje naručitelj u planu nabave. Predmet nabave obuhvaća robu, usluge,<br />
odnosno radove koji su određeni po svojoj vrsti, svojstvima ili namjeni ili se određuje<br />
na način da predstavlja tehničku, tehnološku, gospodarsku, oblikovnu, funkcionalnu i/ ili<br />
drugu cjelinu.<br />
Naručitelj mora jasno, razumljivo i nedvojbeno opisati predmet nabave kako bi ponuditelji<br />
mogli ponuditi robu, usluge i radove usporedive po vrsti, kvaliteti i cijeni, te po drugim<br />
potrebnim svojstvima i uvjetima. Opis predmeta nabave i postavljanje <strong>za</strong>dataka ne smije<br />
pogodovati određenom ponuditelju.
POSTUPCI I NAČINI JAVNE NABAVE<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
08<br />
Naručitelj smije <strong>za</strong>početi postupak javne nabave onda kada su planirana sredstva <strong>za</strong> nabavu,<br />
osim u slučajevima iz čl.13. st. 3. ZJN-a. Postupak javne nabave <strong>za</strong>počinje donošenjem<br />
odluke o početku postupka javne nabave.<br />
Postupci javne nabave:<br />
otvoreni<br />
ograničeni<br />
pregovarački (s prethodnom objavom ili bez prethodne objave)<br />
natjecateljski dijalog<br />
Načini javne nabave (ne mogu se provoditi neovisno o postupcima javne nabave):<br />
okvirni sporazum<br />
elektronička dražba<br />
dinamički sustav nabave<br />
JAVNI NARUČITELJ- provođenje postupaka javne nabave sukladno ZJN-u<br />
Postupci javne nabave<br />
1. Otvoreni postupak javne nabave<br />
2. Ograničeni postupak javne nabave<br />
3. Pregovarački postupak (s prethodnom<br />
objavom ili bez prethodne<br />
objave)<br />
Provođenje postupaka javne nabave<br />
Javni naručitelj slobodno bira između otvorenog i<br />
ograničenog postupka javne nabave.<br />
U posebnim slučajevima i okolnostima navedenima<br />
u odredbama čl. 14., 15. i 16. ZJN-a javni<br />
naručitelj smije koristiti pregovarački postupak s<br />
prethodnom objavom ili bez prethodne objave.<br />
4. Natjecateljski dijalog U posebnim okolnostima navedenima u čl. 20.<br />
ZJN-a javni naručitelj smije koristiti natjecateljski<br />
dijalog<br />
5. Natječaj Javni naručitelj može ga provesti kao otvoreni<br />
natječaj ili ograničeni natječaj, sukladno pravilima<br />
struke.<br />
Javni naručitelji mogu sklapati okvirne sporazume, provoditi elektroničku dražbu i uspostaviti<br />
dinamički sustav nabave.
SEKTORSKI NARUČITELJI - provođenje postupaka javne nabave sukladno ZJN-a<br />
Postupci javne nabave<br />
Provođenje postupaka javne nabave<br />
09<br />
1. Otvoreni postupak javne nabave<br />
2. Ograničeni postupak javne nabave<br />
3. Pregovarački postupak s prethodnom<br />
objavom<br />
4. Pregovarački postupak bez prethodne<br />
objave<br />
Sektorski naručitelj slobodno bira između otvorenog,<br />
ograničenog i pregovaračkog postupka<br />
javne nabave s prethodnom objavom.<br />
Sektorski naručitelji mogu primijeniti pregovarački<br />
postupak javne nabave bez prethodne objave u<br />
posebnim slučajevima i okolnostima navedenima<br />
u odredbama čl.116. ZJN-a.<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
5. Natjecateljski dijalog Nije predviđen <strong>za</strong> sektorske naručitelje<br />
6. Natječaj Sektorski naručitelj može ga provesti kao otvoreni<br />
natječaj ili ograničeni natječaj, sukladno pravilima<br />
struke.<br />
Sektorski naručitelji mogu sklapati okvirne sporazume, provoditi elektroničku dražbu i uspostaviti<br />
dinamički sustav nabave te uspostaviti i voditi sustav kvalifikacije gospodarskih<br />
subjekata.<br />
NABAVA MALE VRIJEDNOSTI – provođenje postupaka javne nabave <strong>za</strong> javne i sektorske<br />
naručitelje<br />
Za nabave male vrijednosti, sukladno uvjetima određenima ZJN-om, naručitelji (javni i sektorski)<br />
mogu koristiti otvoreni, ograničeni, pregovarački postupak javne nabave (s prethodnom<br />
objavom i bez prethodne objave), natječaj, okvirni sporazum te elektroničku dražbu.<br />
OBJAVE O JAVNOJ NABAVI<br />
Naručitelji su obvezni objaviti:<br />
u Elektroničkom oglasniku javne nabave objave <strong>za</strong> sve nabave čija je procijenjena<br />
vrijednost jednaka ili veća od 70.000,00 HRK,<br />
u Službenom listu Europske <strong>za</strong>jednice objave <strong>za</strong> nabave čija je procijenjena vrijednost<br />
propisana Uredbom o objavama i evidenciji javne nabave (odredba stupa na<br />
snagu na dan pristupanja Hrvatske u članstvo u EU).<br />
Objave o javnoj nabavi naručitelji mogu objaviti u ostalom tisku i drugim medijima, ali<br />
ne prije dana slanja objave EOJN-u.
UVJETI I DOKAZI SPOSOBNOSTI GOSPODARSKIH SUBJEKATA<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
10<br />
Radi utvrđivanja sposobnosti gospodarskog subjekta naručitelj može tražiti samo one<br />
dokaze o sposobnosti koji su navedeni u ZJN-u. Obvezne dokaze o sposobnosti naručitelj<br />
mora tražiti uvijek te ih navodi u dokumentaciji <strong>za</strong> nadmetanje i u objavi o javnoj nabavi.<br />
Ukoliko <strong>za</strong>htijeva neobvezne dokaze, također ih mora navesti u dokumentaciji <strong>za</strong> nadmetanje<br />
i u objavi te ih ponuditelj mora priložiti ponudi.<br />
Dokazi i njihovi vrijednosni poka<strong>za</strong>telji, koje naručitelj određuje u svrhu utvrđivanja sposobnosti<br />
gospodarskog subjekta, mogu se <strong>za</strong>htijevati samo u mjeri opravdanoj predmetom<br />
nabave i procijenjenom vrijednošću nabave.<br />
Uvjeti sposobnosti<br />
Naručitelj je obve<strong>za</strong>n odrediti uvjete <strong>za</strong>:<br />
pravnu i <strong>poslovnu</strong> sposobnost,<br />
uvjete nekažnjavanja,<br />
uvjete <strong>za</strong> financijsku sposobnost sukladno<br />
odredbi čl. 51. st. 1. ZJN-a<br />
Naručitelj može po potrebi odrediti uvjete <strong>za</strong>:<br />
financijsku sposobnost gospodarskog<br />
subjekta sukladno odredbi čl. 51.<br />
st. 2. ZJN-a,<br />
tehničku i stručnu sposobnost gospodarskog<br />
subjekta.<br />
Dokazi sposobnosti<br />
Ponuditelj prilaže izvornike, ovjerene ili neovjerene preslike doka<strong>za</strong> sposobnosti, sukladno<br />
traženju naručitelja. Naručitelj može, ako je to odredio u dokumentaciji <strong>za</strong> nadmetanje,<br />
unutar roka mirovanja od odabranog ponuditelja <strong>za</strong>tražiti izvornike ili ovjerene preslike<br />
priloženih doka<strong>za</strong> o sposobnosti.<br />
1. Dokaz pravne i poslovne sposobnosti (ne stariji od 6 mjeseci do dana slanja objave):<br />
isprava o upisu u poslovni, sudski (trgovački), strukovni, obrtni ili drugi odgovarajući<br />
registar, koji ne smiju biti stariji od šest mjeseci do dana slanja objave;<br />
ovlaštenje, suglasnost i slično ako su gospodarskom subjektu potrebni u zemlji sjedišta<br />
<strong>za</strong> obavljanje djelatnosti pove<strong>za</strong>ne s predmetom nabave;<br />
ispravu o članstvu u određenoj strukovnoj organi<strong>za</strong>ciji ako je gospodarskom subjektu<br />
potrebna u zemlji sjedišta <strong>za</strong> obavljanje djelatnosti pove<strong>za</strong>ne s predmetom nabave.<br />
U slučaju nuđenja <strong>za</strong>jedničke ponude, članovi <strong>za</strong>jednice ponuditelja obvezni su pojedinačno<br />
doka<strong>za</strong>ti postojanje sposobnosti iz točke 1.<br />
Postojanje sposobnosti iz točaka 2. i 3. članovi <strong>za</strong>jednice ponuditelja dokazuju ako je ona<br />
potrebna <strong>za</strong> obavljanje djelatnosti pove<strong>za</strong>ne s predmetom nabave, a ako je sposobnost<br />
potrebna samo <strong>za</strong> izvršenje dijela predmeta nabave dokazuje je onaj član <strong>za</strong>jednice ponuditelja<br />
koji će izvršavati taj dio predmeta nabave.<br />
2. Dokaz o nekažnjavanju (ne stariji od 30 dana do dana slanja objave):<br />
Izjava da gospodarskom subjektu ili osobi ovlaštenoj <strong>za</strong> <strong>za</strong>stupanje gospodarskog<br />
subjekta nije izrečena pravomoćna osuđujuća presuda <strong>za</strong> jedno ili više sljedećih
kaznenih djela: udruživanje <strong>za</strong> počinjenje kaznenih djela, primanje mita u gospodarskom<br />
poslovanju, davanje mita u gospodarskom poslovanju, zlouporaba položaja i ovlasti,<br />
zlouporaba obavljanja dužnosti državne vlasti, protu<strong>za</strong>konito posredovanje, primanje<br />
mita, davanje mita, prijevara, računalna prijevara, prijevara u gospodarskom<br />
poslovanju ili prikrivanje protu<strong>za</strong>konito dobivenog novca, odnosno <strong>za</strong> odgovarajuća kaznena<br />
djela prema propisima zemlje sjedišta gospodarskog subjekta.<br />
Izjavu daje osoba ovlaštena <strong>za</strong> <strong>za</strong>stupanje gospodarskog subjekta <strong>za</strong> sebe i, kada se radi<br />
o pravnoj osobi, <strong>za</strong> gospodarski subjekt, s ovjerenim potpisom kod javnog bilježnika ili<br />
nadležnog tijela.<br />
U slučaju nuđenja <strong>za</strong>jedničke ponude, svi članovi <strong>za</strong>jednice ponuditelja obvezni su<br />
pojedinačno dostaviti izjavu.<br />
11<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
3. Dokaz financijske sposobnosti (čl. 51. ZJN-a)<br />
potvrda porezne uprave o stanju duga ili istovrijedne isprave nadležnih tijela zemlje<br />
sjedišta gospodarskog subjekta (ne starija od 30 dana do dana slanja objave).<br />
Uz navedeni dokaz, naručitelj kao dokaz financijske sposobnosti može <strong>za</strong>htijevati jedan ili<br />
više doka<strong>za</strong> navedenih u čl. 51. st. 2. ZJN-a (npr. bilancu, račun dobiti i gubitka, dokument<br />
izdan od bankarskih ili drugih financijskih institucija kojim se dokazuje solventnost gospodarskog<br />
subjekta, jamstvo <strong>za</strong> ozbiljnost ponude, itd.)<br />
U slučaju nuđenja <strong>za</strong>jedničke ponude, svi članovi <strong>za</strong>jednice ponuditelja obvezni su<br />
pojedinačno doka<strong>za</strong>ti da su podmirili sve dospjele porezne obveze i obveze <strong>za</strong> mirovinsko i<br />
zdravstveno osiguranje.<br />
4. Dokaz tehničke i stručne sposobnosti (čl. 52. ZJN-a) – nije obvezno<br />
Naručitelj može, kao dokaz tehničke i stručne sposobnosti, ovisno o vrsti, količini ili opsegu<br />
i namjeni predmeta nabave, <strong>za</strong>htijevati dokaze koji su navedeni u čl. 52. ZJN-a.<br />
Dokaz sposobnosti drugih gospodarskih subjekata i <strong>za</strong>jednica ponuditelja. Gospodarski<br />
subjekt ili <strong>za</strong>jednica ponuditelja mogu se, u svrhu dokazivanja sposobnosti, koristiti<br />
kapacitetima drugih gospodarskih subjekata, bez obzira na međusobni pravni odnos. U<br />
tom slučaju gospodarski subjekt mora doka<strong>za</strong>ti naručitelju da će imati na raspolaganju<br />
resurse nužne <strong>za</strong> ispunjenje ugovora o javnoj nabavi.<br />
Norme osiguranja kvalitete i norme upravljanja okolišem (čl. 54. ZJN-a)<br />
Naručitelj može od gospodarskog subjekta <strong>za</strong>htijevati dokaz o:<br />
pridržavanju određene norme <strong>za</strong> osiguranje kvalitete.<br />
usklađenosti gospodarskog subjekta sa određenim normama upravljanja okolišem<br />
DOKUMENTACIJA ZA NADMETANJE<br />
Naručitelj u dokumentaciji <strong>za</strong> nadmetanje opisuje predmet nabave, određuje vrstu postupka<br />
javne nabave kojeg će provesti radi odabira najpovoljnije ponude, određuje uvjete sposobnosti<br />
i dokaze koje su gospodarski subjekti obvezni dostaviti uz ponudu radi dokazivanja<br />
sposobnosti izvršenja predmeta nabave, određuje uvjete u svezi s oblikom ponude,
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
12<br />
rok valjanosti ponude te ostale podatke potrebne <strong>za</strong> izradu ponuda i izvršenje ugovora o<br />
javnoj nabavi.<br />
U postupku javne nabave naručitelj može od gospodarskog subjekta <strong>za</strong>htijevati naknadu<br />
troškova <strong>za</strong> izradu dokumentacije <strong>za</strong> nadmetanje (<strong>za</strong> papir, ispis, umnožavanje, <strong>za</strong> nosač<br />
podataka), kao i naknadu mogućih poštanskih troškova.<br />
Uredba o načinu izrade i postupanju s dokumentacijom <strong>za</strong> nadmetanje i ponudama (NN<br />
13/08, 04/09) pobliže uređuje način izrade, sadržaj dokumentacije i postupanje s dokumentacijom<br />
<strong>za</strong> nadmetanje i ponudama.<br />
PONUDA<br />
Ponuda je pravno obvezujući dokument ponuditelja da je spreman isporučiti robu, obaviti<br />
radove ili obaviti usluge koje traži naručitelj, po ponuđenim cijenama i uz prihvat uvjeta<br />
određenih u dokumentaciji <strong>za</strong> nadmetanje.<br />
Ponuda se dostavlja <strong>za</strong> cjelokupan predmet nabave <strong>za</strong> grupu ili dio predmeta nabave, ukoliko<br />
je u dokumentaciji dopušteno takvo nuđenje. Pri izradi ponude ponuditelj ne smije<br />
mijenjati i dopunjavati propisani tekst dokumentacije. Dokumentacija koju priprema<br />
naručitelj usmjerava ponuditelje kako da pripreme prihvatljive i usporedive ponude.<br />
Ponuda se izrađuje na hrvatskom jeziku, a cijene se izražavaju u kunama. No, u dokumentaciji<br />
može biti propisana i uporaba stranog ili stranih jezika pri izradi cijele ponude ili<br />
dijela ponude s time da naručitelj određuje koji je to strani jezik ili jezici.<br />
Ukoliko naručitelj dopušta izražavanje cijena (jediničnih i ukupne) u stranoj valuti, to mora<br />
navesti u dokumentaciji uz naznaku valute/a u kojoj/im se smije izraziti cijena. Uz ove<br />
naznake nužno je navesti i valutu i financijsku instituciju čiji će se tečaj (s naznakom – koji<br />
tečaj) primijeniti u preračunavanju cijena svih ponuda.<br />
Ponuda mora biti uve<strong>za</strong>na u cjelinu na način da se onemogući naknadno vađenje ili umetanje<br />
listova ili dijelova ponude. Uzorci i sastavni dijelovi ponude koji ne mogu biti uve<strong>za</strong>ni<br />
u cjelinu ponude dostavljaju se <strong>za</strong>sebno, ali na isti način kao i ponuda, obilježeni nazivom<br />
uz naznaku da se radi o dijelu ponude uz koju se dostavljaju.<br />
Stranice ponude moraju biti označene rednim brojem stranice kroz ukupni broj stranica ili<br />
ukupan broj stranica kroz redni broj stranice. Ponuda se piše neizbrisivom tintom. Ispravci<br />
u ponudi moraju biti vidljivi i dokazivi (npr. cijena ne smije biti brisana ili „prelakirana“), a<br />
uz ispravak se navodi datum, potpis ovlaštene osobe i pečat ponuditelja.<br />
Cijena ponude piše se brojkama i slovima. Ukoliko se iznosi u brojkama i slovima razlikuju,<br />
mjerodavan je iznos izražen slovima. Cijena ponude izražava se <strong>za</strong> cjelokupan predmet<br />
nabave, a ukoliko je u dokumentaciji dopušteno nuđenje po grupama ili dijelovima predmeta<br />
nabave cijena se izražava <strong>za</strong> grupu ili dio predmeta nabave. U cijenu ponude trebaju<br />
biti uračunati svi troškovi i popusti bez PDV-a, koji se iskazuje <strong>za</strong>sebno i<strong>za</strong> cijene. Ukupnu<br />
cijenu ponude čini cijena ponude s PDV-om.<br />
Alternativna ponuda je ponuda kojom ponuditelj daje alternativni prijedlog <strong>za</strong> predmet nabave.<br />
Naručitelj mora u dokumentaciji izrijekom dopustiti podnošenje alternativne ponude
i odrediti minimalne <strong>za</strong>htjeve u odnosu na predmet nabave, koje mora ispunjavati alternativna<br />
ponuda. Teret dokazivanja jednakovrijednosti ponuđenog alternativnog rješenja u alternativnoj<br />
ponudi jest na strani ponuditelja. Ponuditelj koji dostavlja alternativnu ponudu<br />
s alternativnim rješenjem <strong>za</strong> predmet nabave može dostaviti samo alternativnu ponudu ili<br />
uz osnovnu ponudu i alternativnu ponudu. Ukoliko je dopušteno podnošenje alternativnih<br />
ponuda, kriterij odabira je uvijek ekonomski najpovoljnija ponuda.<br />
Zajednička ponuda je ponuda dostavljena od strane <strong>za</strong>jednice ponuditelja, koji se obvezuju<br />
da će naručitelju solidarno izvršiti nabavu u skladu s ugovorom. Zajednička ponuda sadrži<br />
podatke o nazivu i sjedištu svih ponuditelja, naznaku koji od ponuditelja je nositelj ponude<br />
te podatak o potpisniku ili potpisnicima <strong>za</strong>jedničke ponude. Naručitelj ne može <strong>za</strong>braniti<br />
podnošenje <strong>za</strong>jedničke ponude. Od <strong>za</strong>jednice ponuditelja naručitelj ne smije <strong>za</strong>htijevati<br />
formalnopravni oblik prije dostave ponude, no nakon što je ponuda <strong>za</strong>jednice ponuditelja<br />
odabrana, naručitelj može <strong>za</strong>htijevati određeni pravni oblik u mjeri u kojoj je to potrebno <strong>za</strong><br />
izvršenje ugovora, s time da je isto predvidio u dokumentaciji <strong>za</strong> nadmetanje.<br />
13<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
Ponuda treba sadržavati:<br />
naziv i sjedište ponuditelja (kod <strong>za</strong>jedničke ponude – naziv i sjedište <strong>za</strong> sve ponuditelje,<br />
naznaku o nositelju ponude te podatak o potpisniku ili potpisnicima <strong>za</strong>jedničke ponude),<br />
adresu elektroničke pošte ponuditelja (službe ovlaštene <strong>za</strong> <strong>za</strong>primanje ponuda),<br />
dokaze o sposobnosti (osim kada se sposobnost ocjenjuje prije dostavljanja ponude),<br />
obvezne dijelove i/ili priloge ponude (jamstva, tehničke specifikacije, tehnička dokumentacija,<br />
izjave, nacrti, fotografije, skice, uzorci i sl.),<br />
cijenu ponude,<br />
rok valjanosti ponude,<br />
potpisan prijedlog ugovora ili okvirnog sporazuma, ako je sastavni dio dokumentacije<br />
<strong>za</strong> nadmetanje,<br />
popis svih sastavnih dijelova i priloga ponude, ako su traženi,<br />
ostale podatke tražene u dokumentaciji <strong>za</strong> nadmetanje,<br />
datum i potpis ponuditelja.<br />
Naknada <strong>za</strong> izradu ponuda. U načelu, ponude se izrađuju bez naknade. Ipak, naručitelj<br />
može predvidjeti naknadu troškova izrade posebnih uradaka, ako ih <strong>za</strong>htijeva uz ponudu, ali<br />
i tada će naručitelj nadoknaditi troškove izrade uratka samo ukoliko je uradak u skladu sa<br />
<strong>za</strong>htijevanim predmetom nabave. Ponuditelj može <strong>za</strong>htijevati povratak uratka, a naručitelj<br />
ga je obve<strong>za</strong>n vratiti ponuditelju u slučaju kada nije predvidio naknadu <strong>za</strong> uradak.<br />
Ponude se dostavljaju u <strong>za</strong>tvorenoj omotnici s naznakom:<br />
naziva i adrese naručitelja,<br />
naziva i adrese ponuditelja,<br />
predmeta nabave ili grupe/dijela predmeta nabave <strong>za</strong> koji se podnosi ponuda,<br />
evidencijski broj nabave koji je naručitelj dodijelio nadmetanju,<br />
„alternativna ponuda“, ako se podnosi alternativna ponuda,<br />
„ne otvaraj“.
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
14<br />
Zaprimanje i pohrana ponuda. Ovlaštena osoba naručitelja vodi Upisnik o <strong>za</strong>primanju ponuda<br />
u koji upisuje pristigle ponude po redoslijedu <strong>za</strong>primanja, a istovremeno na <strong>za</strong>tvorenoj<br />
omotnici ponude naznačuje redni broj, datum i vrijeme <strong>za</strong>primanja ponude, prema redoslijedu<br />
<strong>za</strong>primanja. Upisnik o <strong>za</strong>primanju ponuda sastavlja i potpisuje <strong>za</strong> to ovlaštena osoba<br />
naručitelja. Upisnik je sastavni dio Zapisnika o otvaranju ponuda. Na <strong>za</strong>htjev ponuditelja<br />
naručitelj je obve<strong>za</strong>n izdati potvrdu o <strong>za</strong>primanju ponude. Ponude se pohranjuju na sigurno<br />
mjesto tako da su dostupne samo ovlaštenim osobama naručitelja. Nije dopušteno<br />
davanje nikakvih informacija u svezi sa <strong>za</strong>primljenim ponudama (npr. broj <strong>za</strong>primljenih<br />
ponuda, nazivi ponuditelja). Do trenutka otvaranja ponuda (istek roka <strong>za</strong> dostavu ponuda)<br />
sadržaj ponuda je tajan.<br />
Otvaranje ponuda. U otvorenom i ograničenom postupku javne nabave, <strong>za</strong> nabavu robe ili<br />
usluga čija je procijenjena vrijednost veća od 300.000,00 HRK te <strong>za</strong> nabavu radova čija je<br />
procijenjena vrijednost veća od 500.000,00 HRK, obvezno je javno otvaranje ponuda. Otvaranje<br />
ponuda odvija se na naznačenom mjestu i u naznačeno vrijeme, koje se podudara<br />
s istekom roka <strong>za</strong> dostavu ponuda. Ponude otvaraju najmanje dva ovlaštena predstavnika<br />
naručitelja, koje čine <strong>za</strong>poslenici naručitelja i/ili druge ovlaštene osobe. U otvorenom i<br />
ograničenom postupku javnom otvaranju ponuda mogu prisustvovati ovlašteni predstavnici<br />
ponuditelja, koji imaju aktivnu legitimaciju, osobe sa i bez statusa <strong>za</strong>interesirane strane,<br />
koji nemaju aktivnu legitimaciju i na otvaranju su u ulozi promatrača te <strong>za</strong>pisničar. U ostalim<br />
postupcima javne nabave na otvaranju ponuda smiju prisustvovati samo ovlašteni<br />
predstavnici ponuditelja koji su predali konačne ponude.<br />
Ponude se otvaraju prema redoslijedu <strong>za</strong>primanja iz Upisnika o <strong>za</strong>primanju ponuda.<br />
Otvorene ponude označavaju se rednim brojem, koji je istovjetan s brojem iz Upisnika i<br />
brojem s omota ponude.<br />
Nakon otvaranja ponude utvrđuje se <strong>za</strong> svaku ponudu je li ponuda potpisana i od koliko<br />
se dijelova sastoji (uzorci, katalozi, nacrti i dr.). Na javnom otvaranju ponuda obvezno se<br />
čitaju sljedeći podaci:<br />
predmet nabave,<br />
ime i prezime nazočnih ovlaštenih predstavnika naručitelja i ovlaštenih predstavnika<br />
ponuditelja,<br />
naziv i sjedište ponuditelja čija je ponuda otvorena,<br />
cijena ponude i ukupna cijena ponude,<br />
podaci koje je moguće izraziti u brojkama a u vezi s kriterijima <strong>za</strong> donošenje odluke o<br />
odabiru na temelju kriterija ekonomski najpovoljnije ponude.<br />
Ponuda koja je pristigla nakon isteka roka <strong>za</strong> dostavu ponuda jest <strong>za</strong>kašnjela ponuda i<br />
naručitelj ju neotvorenu vraća gospodarskom subjektu koji je ponudu dostavio.<br />
Računska pogreška. Ukoliko se prilikom računske kontrole ponude utvrdi da zbroj apsolutnih<br />
iznosa svih računskih pogrešaka – na više ili manje – iznosi više od 5% cijene ponude,<br />
ponuda je neprihvatljiva. Ukoliko je utvrđena pogreška manja od 5%, od ponuditelja<br />
se pisanim putem traži prihvat ispravka računske pogreške.<br />
Neuobičajeno niska cijena ponude. Ukoliko naručitelj posumnja da je iska<strong>za</strong>na cijena ponude<br />
neuobičajeno niska, mora od ponuditelja <strong>za</strong>tražiti pisano objašnjenje o sastavnim<br />
elementima ponude koje smatra bitnima.
Pojašnjenje ponude. Naručitelj može od ponuditelja <strong>za</strong>htijevati pisano pojašnjenje ponude<br />
koje se može odnositi na dokumente koji su dostavljeni u svrhu ispunjenja uvjeta sposobnosti,<br />
normi osiguranja kvalitete, normi energetske učinkovitosti i normi upravljanja<br />
okolišem. Ukoliko ponuditelj nije dostavio <strong>za</strong>dovoljavajuće pojašnjenje kojim bi bile uklonjene<br />
nejasnoće ili nedostatak naručitelj će takvu ponudu proglasiti neprihvatljivom.<br />
Isključenje ponuda. Prije donošenja odluke o odabiru naručitelj je obve<strong>za</strong>n na temelju<br />
rezultata pregleda i ocjene ponuda isključiti ponudu iz razloga navedenih u čl. 84. ZJN-a.<br />
ROK MIROVANJA<br />
Nakon dostave odluke ponuditeljima počinje teći rok mirovanja. Za vrijeme trajanja roka<br />
mirovanja naručitelj ne smije potpisati ugovor o javnoj nabavi odnosno nastaviti postupak<br />
(u slučaju sklapanja ugovora o javnim uslugama iz Dodatka II. B ZJN-a i pregovaračkog<br />
postupka javne nabave bez prethodne objave).<br />
15<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
Rok mirovanja iznosi 15/5 dana od dana dostave odluke o odabiru ili odluke o poništenju<br />
svakom ponuditelju, odnosno od dana objave obavijesti o početku postupka javne nabave<br />
u slučaju sklapanja ugovora o javnim uslugama iz Dodatka II. B iz ZJN-a i pregovaračkog<br />
postupka javne nabave bez prethodne objave.<br />
Rok mirovanja ne primjenjuje se:<br />
ako je u postupku javne nabave sudjelovao samo jedan ponuditelj čija je ponuda ujedno<br />
i odabrana,<br />
prije sklapanja ugovora o javnoj nabavi na temelju okvirnog sporazuma ili dinamičkog<br />
sustava nabave .<br />
Naručitelj je obve<strong>za</strong>n odluku o odabiru dostaviti svim ponuditeljima. Nedostavljanje odluke<br />
o odabiru svakom ponuditelju dovodi do ništetnosti te odluke.<br />
ZAVRŠETAK POSTUPKA JAVNE NABAVE<br />
Postupak javne nabave <strong>za</strong>vršava danom izvršnosti odluke o odabiru ili odluke o poništenju.<br />
Protekom roka mirovanja, ako nije pokrenut postupak pravne <strong>za</strong>štite, odnosno dostavom<br />
odluke DKOM-a kojom se žalba odbacuje ili odbija, odluka o odabiru postaje izvršna te<br />
nastaje ugovorni odnos. Ako je nastanak ugovora uvjetovan suglasnošću mjerodavnog tijela,<br />
ugovorni odnos nastaje u trenutku njena pribavljanja. Ako u prethodno navedenom<br />
trenutku istekne rok valjanosti ponude, ugovorni odnos nastaje pisanom izjavom ponuditelja<br />
o prihvatu ugovora. U svrhu davanja te izjave ponuditelju se daje primjereni rok.<br />
Naručitelj može, ako je to odredio u dokumentaciji <strong>za</strong> nadmetanje, unutar roka mirovanja<br />
od odabranog ponuditelja <strong>za</strong>tražiti izvornike ili ovjerene preslike priloženih doka<strong>za</strong><br />
sposobnosti.<br />
Ako odabrani ponuditelj odbije potpisati ugovor o javnoj nabavi odnosno okvirni sporazum<br />
ili ne dostavi jamstvo <strong>za</strong> uredno ispunjenje ugovora kako je <strong>za</strong>traženo u dokumentaciji <strong>za</strong>
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
16<br />
nadmetanje, naručitelj može raskinuti ugovor i donijeti novu odluku o odabiru sljedeće<br />
prihvatljive i prikladne ponude ili poništiti postupak javne nabave.<br />
Ugovor o javnoj nabavi odnosno okvirni sporazum mora biti u skladu s odabranom ponudom<br />
i uvjetima određenima u dokumentaciji <strong>za</strong> nadmetanje.<br />
PRAVNA ZAŠTITA U POSTUPKU JAVNE NABAVE<br />
Pravna <strong>za</strong>štita javne nabave uređena je V. Dijelom ZJN-a i Zakonom o Državnoj komisiji <strong>za</strong><br />
kontrolu postupaka javne nabave.<br />
Izjavljivanje žalbe. Žalba se izjavljuje DKOM-u, a predaje naručitelju u pisanom obliku<br />
izravno ili preporučenom poštanskom pošiljkom. Istodobno jedan primjerak žalbe žalitelj<br />
dostavlja DKOM-u na isti način.<br />
Pravo na izjavljivanje žalbe DKOM-u ima ne<strong>za</strong>dovoljna strana: natjecatelj, ponuditelj, kao<br />
i svaki drugi gospodarski subjekt koji ima pravni interes <strong>za</strong> dobivanje ugovora o javnoj<br />
nabavi, odnosno koji je pretrpio ili bi mogao pretrpjeti štetu od navodnoga kršenja subjektivnih<br />
prava.<br />
Žalbu može izjaviti i Uprava <strong>za</strong> sustav javne nabave i/ili Državno odvjetništvo Republike<br />
Hrvatske.<br />
DKOM postupa u granicama žalbenih navoda. U određenim slučajevima DKOM postupa po<br />
službenoj dužnosti, neovisno na koji dio postupka je žalba izjavljena (čl.140., čl.146. st. 2.,<br />
čl.153. st. 5.) .<br />
Rok <strong>za</strong> izjavljivanje žalbe. Rok je deset (10) dana, odnosno tri (3) dana u postupcima nabave<br />
male vrijednosti, od dana:<br />
objave o javnoj nabavi u odnosu na podatke, radnje, postupke i nečinjenja iz objave,<br />
javnog otvaranja ponuda u odnosu na radnje, postupke, nečinjenja ve<strong>za</strong>na uz dokumentaciju<br />
nabave te postupak otvaranja ponuda, a u slučaju kada nije bilo javnog otvaranja<br />
ponuda od dana dostave odluke kojom se odlučuje o pojedinačnom pravu iz javne nabave<br />
u odnosu na postupak pregleda i ocjene sposobnosti te postupak pregleda, ocjene<br />
ponuda i odabira ponude,<br />
primitka odluke kojom se odlučuje o pojedinačnom pravu iz javne nabave u odnosu<br />
na postupak pregleda i ocjene sposobnosti te postupak pregleda, ocjene i odabira ponude,<br />
isteka roka <strong>za</strong> donošenje odluke o pojedinačnim pravima iz javne nabave iz točke 3.,<br />
saznanja <strong>za</strong> postupak nabave proveden na način suprotan ZJN-u, a najkasnije u roku<br />
godine dana od dana kada je taj postupak proveden.<br />
Ako je žalitelj propustio izjaviti žalbu u odgovarajućoj fazi postupka gubi pravo tražiti<br />
ispitivanje <strong>za</strong>konitosti u kasnijoj fazi.<br />
Sadržaj žalbe. Žalba je podnesak žalitelja kojom se pokreće žalbeni postupak i sadrži:<br />
podatke o žalitelju (ime, prezime, tvrtku ili naziv, adresu prebivališta, sjedište),
podatke o <strong>za</strong>stupniku ili punomoćniku,<br />
naziv, tvrtku i sjedište naručitelja,<br />
broj i datum postupka javne nabave i podatke o objavi o javnoj nabavi,<br />
broj i datum odluke o odabiru ponude, poništenju nadmetanja ili druge odluke<br />
naručitelja,<br />
druge podatke o radnji, propuštanju radnje ili postupcima naručitelja koji su predmet<br />
postupka, o predmetu nabave, te evidencijski broj nabave,<br />
opis činjeničnog stanja,<br />
opis nepravilnosti i obrazloženje,<br />
prijedlog doka<strong>za</strong>,<br />
žalbeni <strong>za</strong>htjev,<br />
<strong>za</strong>htjev <strong>za</strong> naknadu troškova postupka,<br />
potpis ovlaštene osobe i pečat.<br />
17<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
Prilozi uz žalbu. Kad žalitelj podnosi žalbu dužan je uz žalbu priložiti:<br />
dokaz o uplati upravne pristojbe;<br />
dokaz o uplati naknade <strong>za</strong> vođenje postupka;<br />
prijedlog <strong>za</strong> određivanje privremene mjere, ako žalitelj namjerava staviti taj prijedlog,<br />
jer u protivnom će isti biti odbačen (čl. 149. ZJN-a).<br />
Poseban slučaj poništenja postupka nabave. U slučaju da naručitelj ne dostavi DKOM-u<br />
žalbu i pripadajuću dokumentaciju u roku 5 dana od dana <strong>za</strong>primanja žalbe, žalitelj može<br />
u roku 30 dana od dana podnošenja žalbe naručitelju <strong>za</strong>tražiti da DKOM donese odluku<br />
o poništenju cjelokupnog postupka javne nabave. Zahtjev koji se podnosi DKOM-u mora<br />
sadržavati:<br />
podatke o žalitelju (ime, prezime, tvrtku ili naziv, adresu prebivališta, sjedište),<br />
naziv, tvrtku i sjedište naručitelja,<br />
broj i datum postupka javne nabave i podatke o objavi o javnoj nabavi,<br />
broj i datum odluke o odabiru ponude, poništenju nadmetanja ili druge odluke<br />
naručitelja,<br />
druge podatke o radnji, propuštanju radnje ili postupcima naručitelja koji su predmet<br />
postupka, o predmetu nabave, te evidencijski broj nabave,<br />
prijedlog doka<strong>za</strong>,<br />
žalbeni <strong>za</strong>htjev,<br />
potpis ovlaštene osobe i pečat,<br />
dokaz o uručenju žalbe naručitelju (npr.dostavnica).<br />
Zahtjev <strong>za</strong> nastavak postupka. Naručitelj može postaviti <strong>za</strong>htjev <strong>za</strong> nastavak postupka<br />
javne nabave u slučaju žalbe izjavljene protiv odluke o odabiru, obavijesti o početku<br />
postupka javne nabave u pregovaračkom postupku javne nabave bez prethodne objave,
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
18<br />
nabave javnih usluga iz Dodatka II B te postavljanja prijedloga <strong>za</strong> određivanje privremene<br />
mjere osiguranja.<br />
Zahtjev se podnosi istodobno s odgovorom na žalbu i dokumentacijom postupka nabave.<br />
Zahtjev <strong>za</strong> nastavak postupka može se postaviti zbog mogućeg nastanka štete uzrokovanog<br />
neprovođenjem nabave, a šteta bi bila neproporcionalna vrijednosti nabave. Zahtjev<br />
podrazumijeva potpisivanje ugovora o javnoj nabavi koji je predmet spora i mora sadržavati<br />
osnovne podatke koje sadrži žalba, obrazloženje i dokaz o činjenicama koje se ističu.<br />
DKOM će odluku o <strong>za</strong>htjevu <strong>za</strong> nastavak postupka donijeti u roku 5 dana od dana dostave<br />
žalbenog spisa ili u slučaju opravdanog razloga odgoditi donošenje odluke do odlučivanja<br />
o glavnoj stvari.<br />
Ovlasti naručitelja u vezi s izjavljenom žalbom. Naručitelju su dane ovlasti da nakon<br />
<strong>za</strong>primanja žalbe (a prije dostave žalbe DKOM-u) može ispraviti radnju, poduzeti činjenje<br />
ili može postojeću odluku staviti izvan snage i <strong>za</strong>mijeniti je drugom odlukom, ili poništiti<br />
postupak javne nabave. Dužan je o poduzetim radnjama, u roku 5 dana od primitka žalbe,<br />
obavijestiti sudionike postupka. Protiv nove odluke, činjenja, nečinjenja i postupka može<br />
se izjaviti žalba.<br />
Naručitelj je dužan o poduzetim radnjama izvijestiti DKOM, uz dostavu izvornika nove odluke<br />
ili odgovarajućeg doka<strong>za</strong> i doka<strong>za</strong> o dostavi odluke svim sudionicima odabira. U tom<br />
će slučaju DKOM, po službenoj dužnosti kontrolirati je li odlučeno o svim <strong>za</strong>htjevima, a ako<br />
nije nastaviti žalbeni postupak.<br />
Naručitelj nema ovlasti donijeti odluku kojom će odbaciti žalbu zbog nenadležnosti,<br />
nedopuštenosti, neurednosti, nepravovremenosti ili zbog toga što je izjavljena od<br />
neovlaštene osobe.<br />
Odluke po žalbi (DKOM). Odluka po žalbi je konačna i izvršna.<br />
U postupku pravne <strong>za</strong>štite DKOM može:<br />
obustaviti postupak zbog odustanka od žalbe,<br />
odbaciti žalbu zbog nenadležnosti, nedopuštenosti, neurednosti, nepravovremenosti i<br />
zbog toga što je izjavljena od neovlaštene osobe,<br />
odbiti žalbu zbog neosnovanosti,<br />
poništiti odluku, postupak ili radnju u dijelu kojem je <strong>za</strong>hvaćena ne<strong>za</strong>konitošću,<br />
proglasiti odluku o pojedinačnim pravima ili postupak ništavim ako je u postupku javne<br />
nabave učinjena kakva nepravilnost koja je razlog ništavosti prema odredbama ZJN-a i<br />
<strong>za</strong>kona kojim se uređuje upravni postupak,<br />
odlučiti o nagodbi sklopljenoj u postupku pred DKOM-om,<br />
odlučiti o <strong>za</strong>htjevu <strong>za</strong> naknadu troškova žalbenog postupka,<br />
odlučiti o određivanju privremene mjere na način određen ZJN-om, odlučiti o prijedlogu<br />
<strong>za</strong> nastavak postupka javne nabave.
Troškovi postupka, naknada i pristojba. U postupku pred DKOM-om svaka strana prethodno<br />
snosi troškove uzrokovane svojim radnjama. Zahtjev <strong>za</strong> naknadu troškova mora biti<br />
određen, specificiran i dostavljen prije donošenja rješenja. DKOM odlučuje o troškovima<br />
postupka, određuje tko ih snosi, njihov iznos te kome se i u kojem roku moraju platiti.<br />
Stranka na čiju je štetu postupak okončan, dužna je protivnoj stranci nadoknaditi opravdane<br />
troškove koji su <strong>za</strong> nju nastali sudjelovanjem u postupku. Ako dođe do odustanka od<br />
žalbe ili žalba bude odbijena, žalitelj je dužan naručitelju nadoknaditi sve troškove nastale<br />
podnošenjem žalbe.<br />
U slučaju da žalba bude djelomično usvojena, DKOM može odlučiti:<br />
da svaka strana podmiri svoje troškove,<br />
da se troškovi žalbenog postupka podijele na jednake dijelove ili<br />
da se podijele razmjerno usvajanju žalbe.<br />
19<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
U postupku pred DKOM-om žalitelj, osim upravne pristojbe, plaća i naknadu <strong>za</strong> vođenje<br />
postupka koja je određena prema visini procijenjene vrijednosti nabave.<br />
Žalitelj plaća naknadu <strong>za</strong> vođenje postupka u iznosu:<br />
2.000,00 HRK <strong>za</strong> nabave do 300.000,00/500.000,00 kn ,<br />
5.000,00 HRK <strong>za</strong> procijenjenu vrijednost nabave jednaku ili veću od<br />
300.000,00/500.000,00 HRK do 2.000.000,00 HRK,<br />
7.500,00 kn <strong>za</strong> procijenjenu vrijednost nabave jednaku ili veću od 2.000.000,00 HRK.<br />
Sudska <strong>za</strong>štita i supsidijarna primjena propisa. Protiv odluke DKOM-a ne može se izjaviti<br />
žalba, ali se može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom RH. Pred Upravnim sudom<br />
ocjenjuje se <strong>za</strong>konitost odluke DKOM-a u žalbenom postupku.<br />
Tužba Upravnom sudu ne <strong>za</strong>ustavlja sklapanje ugovora o javnoj nabavi. Postupak po upravnoj<br />
tužbi u predmetu nabave žurne je naravi.<br />
Ništetnost ugovora. Ugovor o javnoj nabavi je ništetan:<br />
ako je sklopljen protivno ZJN-om propisanim postupcima i radnjama kojima je naručitelj<br />
razdijelio vrijednost nabave da bi se izbjegla primjena ZJN-a,<br />
ako je sklopljen zbog kompen<strong>za</strong>cije tražbina i obve<strong>za</strong> bez provedenog postupka javne<br />
nabave,<br />
ako naručitelj sklopi ugovor o javnoj nabavi suprotno odabranoj ponudi i uvjetima<br />
određenima u dokumentaciji <strong>za</strong> nadmetanje,<br />
ako je sklopljen prije isteka roka mirovanja,<br />
ako naručitelj provede postupak nabave ili <strong>za</strong> provedbu postupka ovlasti treću osobu ili<br />
osobu koja nije naručitelj da bi na taj način izbjegao primjenu ZJN-a,<br />
ako su sklopljene izmjene i dopune osnovnog ugovora u suprotnosti s odredbama ZJN-a,<br />
ako je sklopljen suprotno odluci DKOM-a,<br />
ako je sklopljen bez prethodno provedenog postupka javne nabave, a naručitelj ga je<br />
prema odredbama ZJN-a morao provesti,
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
20<br />
ako je sklopljen suprotno određenoj privremenoj mjeri DKOM-a,<br />
ako je sadržaj ugovora o javnoj nabavi posljedica počinjenog kaznenog djela ponuditelja<br />
ili ovlaštene osobe ponuditelja iz čl. 46. st. 1. ZJN-a,<br />
ako je sklopljen prije konačnosti odluke.<br />
Na odgovornost ugovornih strana <strong>za</strong> ispunjenje obve<strong>za</strong> iz ugovora o javnoj nabavi<br />
primjenjuju se odgovarajuće odredbe Zakona o obveznim odnosima.<br />
NAJČEŠĆE POGREŠKE U PRIPREMI PONUDA<br />
Prekoračenje roka <strong>za</strong> dostavljanje ponuda. Ponuditelj mora obratiti osobitu pozornost<br />
na rok <strong>za</strong> dostavu ponude! Najčešća pogreška je da se ponuda ne dostavlja pravodobno<br />
naručitelju. Ponuditelj mora ponudu dostaviti najkasnije do datuma i vremena određenog<br />
<strong>za</strong> otvaranje ponuda, a navedeni su u objavi o javnoj nabavi i/ili dokumentaciji <strong>za</strong> nadmetanje.<br />
U predviđenom roku <strong>za</strong> dostavu ponude, naručitelj mora <strong>za</strong>primiti ponudu u cijelosti, sa<br />
svim njenim sastavnim dijelovima. Ponuditelj mora uzorke i ostale sastavne dijelove ponude<br />
koji ne mogu biti uve<strong>za</strong>ni, obilježiti nazivom, označiti ih kao dijelove ponude i dostaviti<br />
ih s ponudom.<br />
Nepridržavanje propisanog oblika ponude, posebice nedostatak potpisa odnosno ovjere.<br />
Potrebno je pažljivo proučiti uvjete propisane u objavi i dokumentaciji <strong>za</strong> nadmetanje!<br />
Izmjene ili dopune ponude Izmjene ili dopune ponude te odustajanje od ponude dopušteni<br />
su samo do isteka roka <strong>za</strong> dostavu ponude i to pisanom izjavom (potpisanom). Izmjene i/ili<br />
dopune ponude tretiraju se kao ponuda. Ako zbog izmjene i/ili dopune ponude se mijenja<br />
cijena ponude, nova cijena ponude mora se navesti u brojkama i slovima uz naznaku ukupne<br />
cijene ponude.<br />
Odustajanje od ponude. Prije isteka roka <strong>za</strong> otvaranje ponuda može se odustati od ponude,<br />
i to pisanom izjavom kojom se istovremeno može <strong>za</strong>htijevati povrat neotvorene ponude.<br />
Nedostatak dijelova ponude ili <strong>za</strong>traženih objašnjenja. Ponuda se sastoji od više dijelova.<br />
Uz obra<strong>za</strong>c ponude prilažu se sva objašnjenja, dokazi, uzorci te ostala dokumentacija koju<br />
je naručitelj <strong>za</strong>tražio. Traženo se dostavlja do isteka roka <strong>za</strong> dostavu ponude.<br />
Računska pogreška. Ako naručitelj utvrdi računske pogreške do pet posto cijene ponude,<br />
iste će ispraviti i o tome odmah obavijestiti ponuditelja. Od ponuditelja će <strong>za</strong>tražiti da u roku<br />
tri dana od dana primitka obavijesti potvrdi prihvaćanje ispravka računskih pogrešaka. Ponuda<br />
<strong>za</strong> koju pisanim putem nije prihvaćen ispravak mora biti isključena.<br />
Ako se u ponudi napravi računska pogreška čiji zbroj apsolutnih iznosa svih računskih<br />
pogrešaka, na više ili manje, iznosi više od pet posto cijene ponude, ponuda je neprihvatljiva<br />
te će biti isključena.
GDJE DO INFORMACIJA?<br />
1. POPIS RELEVANTNIH INSTITUCIJA U RH<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva - Uprava <strong>za</strong> sustav javne nabave<br />
Ulica grada Vukovara 78, Zagreb<br />
Tel.(01)4677-178<br />
www.mingorp.hr<br />
www.javnanabava.hr<br />
<strong>Mini</strong>starstvo financija<br />
Katančićeva 5, Zagreb<br />
Tel. (01) 4591-333<br />
www.mfin.hr<br />
21<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
Agencija <strong>za</strong> javno-privatno partnerstvo<br />
Hebrangova 34, Zagreb<br />
Tel. (01) 5550-695<br />
www.ajpp.hr<br />
Državna komisija <strong>za</strong> kontrolu postupaka javne nabave<br />
Kne<strong>za</strong> Mutimira 5/I, Zagreb<br />
Tel. (01) 4559-930<br />
www.dkom.hr<br />
DORH – Državno odvjetništvo RH; USKOK – Ured <strong>za</strong> suzbijanje korupcije i organiziranog<br />
kriminaliteta<br />
Gajeva 30a, Zagreb<br />
Tel. (01) 4591-888<br />
www.dorh.hr<br />
Državni ured <strong>za</strong> reviziju<br />
Tkalčićeva 19, Zagreb<br />
Tel. (01) 4813-300<br />
www.revizija.hr<br />
Narodne novine<br />
Ivana Šibla 1, Zagreb<br />
Tel.(01) 6652-777<br />
www.nn.hr<br />
Elektronički oglasnik javne nabave u Narodnim novinama<br />
Tel.(01) 6652 899<br />
http://oglasnik-jn.nn.hr<br />
Upravni sud Republike Hrvatske<br />
Frankopanska 16, Zagreb<br />
Tel. (01) 4807 800<br />
www.upravnisudrh.hr
2. POPIS ADRESA RELEVANTNIH INSTITUCIJA U EU<br />
22<br />
Internetska stranica EU-a - www.europa.eu<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
Europski parlament<br />
Rue Wierzt 60, B-1047 Bruxelles, Belgija<br />
Plateau du Kirchberg, B.P. 1601, L-2929 Luxembourg, Luksemburg<br />
1, avenue du President Robert Schuman, CS 91024, F-67070 Strasbourg Cedex, Francuska<br />
www.europarl.europa.eu<br />
Vijeće Europske unije<br />
Rue de la Loi/Wetstraat 175, B-1048 Bruxelles, Belgija<br />
www.consilium.europa.eu<br />
Europska komisija<br />
Rue Archimede 73, B-1000 Bruxelles, Belgija<br />
www.ec.europa.eu<br />
Opća uprava <strong>za</strong> unutarnje tržište - Politika javnih nabava<br />
http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/index_en.htm<br />
Europski sud<br />
Cour de justice des Communautés européennes, L-2925 Luxembourg, Luksemburg<br />
Tel: (00352)4303.1<br />
Fax: (00352) 4303.2600<br />
www.curia.europa.eu<br />
Europski izdavački ured<br />
http://publications.europa.eu<br />
Dnevnik elektroničkih natječaja (Tenders Electronic Daily – TED)<br />
http://ted.europa.eu<br />
Mreža javnih nabava (PPN)<br />
www.publicprocurementnetwork.org
KAKO DO INFORMACIJA O JAVNIM NADMETANJIMA U REPUBLICI HRVATSKOJ?<br />
Elektronički oglasnik javne nabave sastoji se od dva dijela.<br />
23<br />
Prvi dio služi <strong>za</strong> naručitelje, odnosno objavljivanje njihovih objava, i dostupan je na<br />
http://oglasnik-jn.nn.hr. Uvjet <strong>za</strong> korištenje EOJN-a je registracija naručitelja, odnosno korisnika,<br />
a objave se objavljuju uz određenu naknadu.<br />
Drugi dio EOJN-a važan je <strong>za</strong> ponuditelja, a nalazi se na http://ponuda-jn.nn.hr/WZOnlineSearch.aspx.<br />
To je internetska stranica na kojoj se objave svakodnevno ažuriraju i bez<br />
naknade su dostupne svim naručiteljima, ponuditeljima i ostalim <strong>za</strong>interesiranim stranama.<br />
Ovaj on-line popis objava također pruža mogućnost jednostavnog pretraživanja i filtriranja<br />
objava po vrstama obra<strong>za</strong>ca, naručitelju, CPV-u, itd., a do tražilice se dolazi klikom na<br />
link „formular traži“. Sve što je potrebno <strong>za</strong> ovakav pristup objavama je pristup internetu.<br />
U slučaju da je dokumentacija <strong>za</strong> nadmetanje stavljena na raspolaganje elektroničkim<br />
putem u EOJN-u, <strong>za</strong> pristup dokumentaciji <strong>za</strong>interesirani gospodarski subjekti, odnosno<br />
potencijalni ponuditelji, moraju izvršiti registraciju podataka. Na taj način je osigurano da<br />
u slučaju izmjene u dokumentaciji, svi subjekti koji su preuzeli dokumentaciju budu pravovremeno<br />
obaviješteni.<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.
NAJČEŠĆA PITANJA<br />
24<br />
1. Koji su kriteriji <strong>za</strong> odabir ponude po Zakonu o javnoj nabavi?<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
Kriteriji <strong>za</strong> odabir ponude su ekonomski najpovoljnija ponuda ili najniža cijena (čl.58.<br />
ZJN-a).<br />
2. Što je CPV?<br />
Oznaka iz Jedinstvenog rječnika javne nabave, a koristi se radi lakšeg pretraživanja<br />
objava.<br />
3. Kada se postupak nabave smatra postupkom male vrijednosti?<br />
Postupak nabave male vrijednosti je postupak u kojem procijenjena vrijednost nabave<br />
bez PDV-a iznosi: 300.000,00 HRK i manje <strong>za</strong> robe i usluge i 500.000,00 HRK i manje<br />
<strong>za</strong> radove. Naručitelji mogu koristiti otvoreni, ograničeni, pregovarački postupak javne<br />
nabave (s prethodnom objavom i bez prethodne objave), natječaj, okvirni sporazum te<br />
elektroničku dražbu <strong>za</strong> nabave male vrijednosti.<br />
4. Kada se ne provodi postupak javne nabave?<br />
Za procijenjenu vrijednost nabave do 70.000,00 HRK bez PDV-a naručitelj može, ali nije<br />
obve<strong>za</strong>n provoditi postupke javne nabave.<br />
5. Gdje do informacija o nadmetanjima u RH?<br />
U Elektroničkom oglasniku javne nabave u Narodnim novinama. Naručitelj je obve<strong>za</strong>n<br />
objaviti:<br />
u Elektroničkom oglasniku javne nabave u „Narodnim novinama“ objave <strong>za</strong> sve nabave<br />
čija je procijenjena vrijednost jednaka ili veća od 70.000,00 HRK.<br />
naručitelj smije objaviti objavu u ostalom tisku i drugim medijima ali ne prije dana<br />
slanja objave u EOJN.<br />
6. Smije li ponuditelj mijenjati/prilagođavati dokumentaciju <strong>za</strong> nadmetanje?<br />
Tekst iz dokumentacije <strong>za</strong> nadmetanje se ne smije mijenjati i nadopunjavati, a ponuda<br />
koja je drugačija od propisane mora biti isključena.<br />
7. Što je okvirni sporazum?<br />
Okvirni sporazum jest sporazum između jednog ili više naručitelja i jednog ili više gospodarskih<br />
subjekata svrha kojega je utvrditi uvjete pod kojima se sklapaju ugovori tijekom<br />
određenog razdoblja, posebice u pogledu cijene i, prema potrebi, predviđenih<br />
količina.<br />
8. Koja je razlika između neprikladne i nepravilne ponude?<br />
Neprikladna ponuda je ona ponuda čija cijena prelazi planirana sredstva naručitelja,<br />
a nepravilna ponuda je ponuda koja ne ispunjava uvjete ve<strong>za</strong>ne <strong>za</strong> svojstva predmeta
nabave te time ne ispunjava u cijelosti <strong>za</strong>htjeve naručitelja određene u dokumentaciji <strong>za</strong><br />
nadmetanje.<br />
9. Kome se predaje žalba?<br />
Članak 145. stavak 1. ZJN-a propisuje da se žalba izjavljuje Državnoj komisiji, a predaje<br />
naručitelju u pisanom obliku izravno ili preporučenom poštanskom pošiljkom, kao i<br />
elektroničkim putem ako su <strong>za</strong> to ostvareni obostrani uvjeti dostavljanja elektroničkih<br />
isprava u skladu s odredbama o elektroničkom potpisu. Stavak 2. istog članka propisuje<br />
da je žalitelj dužan istodobno jedan primjerak žalbe na isti način podnijeti Državnoj<br />
komisiji.<br />
25<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.
BILJEŠKE<br />
26<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.
<strong>Mini</strong>vodiči namijenjeni poduzetnicima su dostupni <strong>za</strong> preuzimanje na<br />
Internet stranicama projekta:<br />
Javna nabava<br />
Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode<br />
Prava intelektualnog vlasništva<br />
Sigurnost hrane<br />
Zaštita okoliša<br />
Zaštita potrošača<br />
Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore<br />
27<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Javna nabava travanj 2009.<br />
Poboljšavanje informiranosti hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice<br />
EU CARDS projekt: EuropeAid/121473/C/SV/HR<br />
Pripremajući se <strong>za</strong> ula<strong>za</strong>k u Europsku uniju, Republika <strong>Hrvatska</strong> provodi značajne izmjene<br />
<strong>za</strong>kona i propisa koje će bitno utjecaj na hrvatsku <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu. Ove su promjene<br />
neophodne kako bi hrvatski poslovni sektor dostigao standarde Europske unije i postao<br />
konkurentan u Uniji i na globalnom tržištu. Stoga ovaj projekt, koji je financiran od Europske<br />
unije, ima <strong>za</strong> cilj unaprijediti <strong>poslovnu</strong> klimu u Hrvatskoj razvijanjem instrumenata<br />
<strong>za</strong> procjenu učinaka <strong>za</strong>konskih promjena na hrvatsku <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu, te također<br />
poboljšati informiranost poslovne <strong>za</strong>jednice o tim promjenama.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
Ulica grada Vukovara 78, HR-10000 Zagreb, <strong>Hrvatska</strong><br />
T: (0)1 610-9773<br />
F: (0)1 610-9777<br />
E: bizimpact@mingorp.hr<br />
W: www.bizimpact.hr
Ovaj minivodič izrađen je u sklopu BIZimpact projekta “Poboljšavanje informiranosti hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice”<br />
uz financijsku potporu Europske unije. Iznesena stajališta ne odražavaju nužno stajališta Europske komisije.
MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Norme <strong>za</strong><br />
industrijske<br />
proizvode<br />
<strong>Mini</strong>vodič <strong>za</strong> <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
EU CARDS projekt<br />
Poboljšavanje informiranosti<br />
hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva I www.mingorp.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> agencija <strong>za</strong> malo gospodarstvo I www.hamag.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> gospodarska <strong>komora</strong> I www.hgk.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> I www.hok.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> udruga poslodavaca I www.hup.hr
MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Norme <strong>za</strong><br />
industrijske<br />
proizvode<br />
<strong>Mini</strong>vodič <strong>za</strong> <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu<br />
EU CARDS projekt<br />
Poboljšavanje informiranosti<br />
hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice
PREDGOVOR<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
04<br />
U procesu pridruživanja Europskoj uniji Republika <strong>Hrvatska</strong> provodi promjene <strong>za</strong>kona i<br />
propisa koje će znatno utjecati na <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu. Te su promjene nužne kako bi hrvatske<br />
tvrtke <strong>za</strong>dovoljile standarde Europske unije i bile konkurentne kako na tržištu EU-a<br />
tako i na globalnom tržištu.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva svjesno je da <strong>za</strong>konske promjene mogu<br />
stvoriti poteškoće hrvatskim tvrtkama i da im treba stalno davati pravodobne informacije<br />
kako bi uskladile poslovanje s novim propisima i standardima. Uz to, nova pravila donose<br />
tvrtkama dodatne troškove u pogledu vremena, opreme i <strong>za</strong>poslenika.<br />
Svjesni smo i specifične situacije u kojoj se nalaze naši mali i srednji poduzetnici, koji čine<br />
gotovo 99% ukupnog poslovnog sektora. Za razliku od velikih tvrtki, oni uglavnom nemaju<br />
<strong>za</strong>poslenike specijalizirane <strong>za</strong> praćenje promjena <strong>za</strong>kona i propisa.<br />
Kako bi pomoglo malim i srednjim poduzetnicima da svoje poslovanje usklade sa <strong>za</strong>konskim<br />
promjenama, <strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva pripremilo je, uz potporu<br />
projekta BIZimpact, koji se financira sredstvima Europske unije, niz minivodiča <strong>za</strong><br />
sljedeća <strong>za</strong>konska područja:<br />
Javna nabava<br />
Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode<br />
Prava intelektualnog vlasništva<br />
Sigurnost hrane<br />
Zaštita okoliša<br />
Zaštita potrošača<br />
Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore<br />
<strong>Mini</strong>vodiči upoznaju male i srednje poduzetnike s nacionalnim <strong>za</strong>konodavstvom i <strong>za</strong>konodavstvom<br />
Europske unije, daju pregled izvora informacija i potpora koje su im dostupne u<br />
zemlji i šire te upozoravaju na ono što moraju učiniti kako bi se prilagodili novim pravilima.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva ažurirat će minivodiče svake godine i informirati<br />
Vas o promjenama u svakome od spomenutih područja. Nadamo se da će Vam<br />
ovaj minivodič pomoći pri provedbi propisa i norma u poslovanju te i na taj način pomoći pri<br />
poslovanju i povećanju Vaše konkurentnosti u ovom trenutku važnom <strong>za</strong> razvoj hrvatskoga<br />
gospodarstva.<br />
POTPREDSJEDNIK VLADE REPUBLIKE HRVATSKE<br />
I MINISTAR GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Damir Polančec, dipl. ing.<br />
ZAHVALA<br />
Ovaj minivodič naručio je projekt BIZimpact koji se financira sredstvima Europske unije, a<br />
pripremili su ga stručnjaci Hrvatskog <strong>za</strong>voda <strong>za</strong> norme, <strong>Mini</strong>starstva gospodarstva, rada i<br />
poduzetništva i Državnog inspektorata Republike Hrvatske, te Ramon Rovira, stručnjak <strong>za</strong><br />
tehničko <strong>za</strong>konodavstvo EU.
ŠTO SU NORME ZA INDUSTRIJSKE PROIZVODE?<br />
Norma je dokument donesen konsenzusom i odobren od priznatog tijela, služi <strong>za</strong> opću i<br />
višekratnu uporabu te jamči najbolji stupanj uređenosti u danom kontekstu. U skladu s<br />
Novim i Općim pristupom sustava EU-a, norma opisuje način ispunjavanja bitnih <strong>za</strong>htjeva<br />
propisanih direktivama pri oblikovanju ili modificiranju proizvoda s obzirom na sigurnost,<br />
<strong>za</strong>štitu zdravlja ljudi, domaćih životinja te <strong>za</strong>štitu okoliša.<br />
Norme možemo podijeliti na osnovne, terminološke, norme <strong>za</strong> ispitivanje, norme <strong>za</strong> proizvod,<br />
norme <strong>za</strong> proces, norme <strong>za</strong> usluge, norme <strong>za</strong> sučelje te norme o potrebnim podacima.<br />
Usklađena norma je norma <strong>za</strong> isti predmet koju su odobrila različita normi<strong>za</strong>cijska tijela<br />
te koja osigurava <strong>za</strong>mjenjivost proizvoda, procesa i usluga ili u<strong>za</strong>jamno razmjenjivanje rezultata<br />
ispitivanja ili obavijesti danih u skladu s tom normom.<br />
U skladu s direktivama Novog pristupa EU-a, koje su prenesene u hrvatsko <strong>za</strong>konodavstvo,<br />
norme su dobrovoljne. Usklađene norme pretpostavljaju sukladnost s bitnim <strong>za</strong>htjevima<br />
koje moraju <strong>za</strong>dovoljiti proizvodi koji se stavljaju na tržište i/ili uporabu.<br />
05<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
Ocjenjivanje sukladnosti proizvoda je svaka radnja koja se odnosi na izravno ili neizravno<br />
utvrđivanje jesu li ispunjeni odgovarajući bitni <strong>za</strong>htjevi utvrđeni odgovarajućim tehničkim<br />
propisima koji se odnose na određeni proizvod.<br />
Da bi se postupci <strong>za</strong> ocjenjivanje sukladnosti mogli provoditi, potrebno je sudjelovanje:<br />
središnjih tijela državne uprave (ministarstva) <strong>za</strong>duženih <strong>za</strong> primjenu direktiva i<br />
ovlašćivanje tijela <strong>za</strong> ocjenu sukladnosti,<br />
nacionalnog akreditacijskog tijela (HAA) koje potvrđuje tijelu <strong>za</strong> ocjenu sukladnosti<br />
(laboratoriji, potvrdbeno tijelo, nadzorno ili drugo tijelo koje sudjeluje u postupku<br />
ocjenjivanja sukladnosti) da je sposobno <strong>za</strong> obavljanje određenih <strong>za</strong>dataka ocjenjivanja<br />
sukladnosti,<br />
proizvođača, ovlaštenog <strong>za</strong>stupnika registriranog u RH ili druge osobe koja stavlja proizvod<br />
na tržište i/ili uporabu koja proizvod šalje na ispitivanje ukoliko je to propisano,<br />
ispitnih laboratorija koji po potrebi provode ispitivanje u skladu s normama.<br />
Nacionalno normirno tijelo osigurava dostupnost potrebnih normi, a nacionalno tijelo <strong>za</strong><br />
mjeriteljstvo jamči točnost mjerenja različitih veličina u ispitnim laboratorijima tako da<br />
etalone održava u skladu s međunarodnim mjeriteljskim sustavom.<br />
ZAŠTO SU NORME ZA INDUSTRIJSKE PROIZVODE VAŽNE HRVATSKOM<br />
GOSPODARSTVU?<br />
Hrvatski <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> norme kao nacionalno normirno tijelo Republike Hrvatske promiče i<br />
razvija djelatnost nacionalne normi<strong>za</strong>cije. Promicanjem uloge i značenja normi<strong>za</strong>cije na<br />
nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini i njezinim stalnim razvojem, Hrvatski <strong>za</strong>vod<br />
<strong>za</strong> norme:<br />
pridonosi kvaliteti i konkurentnosti hrvatskoga gospodarstva<br />
olakšava izla<strong>za</strong>k kvalitetnih hrvatskih proizvoda na međunarodno tržište
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
06<br />
sudjeluje u ispunjavanju <strong>za</strong>htjeva <strong>za</strong> članstvo Republike Hrvatske u Europskoj uniji i<br />
obve<strong>za</strong> koje će Republika <strong>Hrvatska</strong> imati kao članica Europske unije.<br />
Osnivanjem i početkom rada Hrvatskog <strong>za</strong>voda <strong>za</strong> norme 2005. godine ispunjen je <strong>za</strong>htjev<br />
Europske unije <strong>za</strong> odvajanjem <strong>za</strong>konodavne funkcije od djelatnosti normi<strong>za</strong>cije, akreditacije<br />
i ocjene sukladnosti. To je bio preduvjet <strong>za</strong> usklađivanje s pravnom stečevinom u<br />
području slobode kretanja roba i početak pregovora o punopravnome članstvu Republike<br />
Hrvatske u Europskoj uniji u tome području. Članstvom u međunarodnim organi<strong>za</strong>cijama<br />
<strong>za</strong> normi<strong>za</strong>ciju ISO i IEC, preuzimanjem uloge nacionalnoga normirnog tijela u Europskom<br />
institutu <strong>za</strong> telekomunikacijske norme ETSI i pridruženim članstvom u europskim organi<strong>za</strong>cijama<br />
<strong>za</strong> normi<strong>za</strong>ciju CEN i CENELEC osigurane su informacije i dokumenti tih organi<strong>za</strong>cija<br />
u Republici Hrvatskoj, pravo na sudjelovanje hrvatskih predstavnika u njihovom radu<br />
i pravo na prihvaćanje tih dokumenata na nacionalnoj razini.<br />
Strategija <strong>za</strong> primjenu pravne stečevine u području slobodnoga kretanja roba utvrdila je<br />
obvezu prihvaćanja svih europskih normi u hrvatsku normi<strong>za</strong>ciju. Hrvatski <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> norme<br />
je prihvatio do 31. prosinca 2008. godine više od 90% europskih normi te ispunio jedan od<br />
devet uvjeta <strong>za</strong> punopravno članstvo u CEN-u i CENELEC-u. Punopravno članstvo HZN-a<br />
u tim organi<strong>za</strong>cijama preduvjet je <strong>za</strong> članstvo Republike Hrvatske u Europskoj uniji. Postupak<br />
prihvaćanja europskih normi se sastojao iz:<br />
prihvaćanja europskih normi kao hrvatskih normi<br />
povlačenja postojećih suprotnih dokumenata (propisa i normi)<br />
Prihvaćanje svih europskih normi kao hrvatskih i njihove primjene <strong>za</strong> ispunjavanje <strong>za</strong>htjeva<br />
novih propisa omogućit će posti<strong>za</strong>nje europske razine sigurnosti proizvoda i slobodnog<br />
kretanja roba na bez tehničkih <strong>za</strong>preka u trgovini.<br />
Uporaba normi <strong>za</strong> industrijske proizvode omogućuje:<br />
pristup novim tržištima i povećanje izvo<strong>za</strong>,<br />
inovativnost,<br />
jamče kvalitetu, sigurnost i pouzdanost.<br />
Uporaba normi je važna <strong>za</strong> tek osnovane tvrtke kao i <strong>za</strong> uhodane tvrtke. One mogu pridonijeti<br />
da tvrtke koje se bave novim tehnologijama ostvare ranu konkurentsku prednost. Norme<br />
postoje da tvrtkama olakšaju provedbu <strong>za</strong>konodavstva i omoguće lakši pristup tržištu.<br />
Za uspjeh na tržištu danas nije dovoljno imati najbolje tehnološko rješenje. Uporaba normi<br />
<strong>za</strong>jedno s pouzdanim tehnološkim rješenjem pridonosi povjerenju kupaca, upravlja rastom<br />
tržišta i potpomaže tehnološki razvoj.<br />
Do pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji ili sklapanja međunarodnog sporazuma<br />
o ocjenjivanju sukladnosti i prihvaćanju industrijskih proizvoda s Europskom unijom<br />
(PECA/ACAA sporazum) primjenjuje se nacionalna oznaka sukladnosti C.<br />
Oznaka C kojom se označavaju proizvodi i dokazuje njihova sukladnost s hrvatskim<br />
propisima o sigurnosti proizvoda
Nakon pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji ili stupanja na snagu međunarodnog<br />
sporazuma o ocjenjivanju sukladnosti i prihvaćanju industrijskih proizvoda s Europskom<br />
unijom (PECA/ACAA sporazum), označivanje proizvoda obavljat će se stavljanjem<br />
oznake sukladnosti CE.<br />
Akreditacijsko<br />
tijelo<br />
(HAA)<br />
Normi<strong>za</strong>cijsko<br />
tijelo<br />
(HZN)<br />
Tehnička<br />
ocjena<br />
Ocjena<br />
sukladnosti<br />
Norme<br />
<strong>Mini</strong>starstvo<br />
Ovlašteno tijelo<br />
Proizvod<br />
Administrativna<br />
kontrola<br />
Tijelo <strong>za</strong><br />
mjeriteljstvo<br />
(DZM)<br />
Ispitni laboratorij<br />
Proizvođač<br />
Etaloni<br />
07<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
Ocjena sukladnosti<br />
Odnos sudionika procesa ocjenjivanja sukladnosti<br />
ZAKONODAVSTVO EUROPSKE UNIJE<br />
Tehničko <strong>za</strong>konodavstvo u EU regulirano je direktivama Starog pristupa, te direktivama<br />
Novog i Općeg pristupa.<br />
Stari pristup<br />
Ova skupina direktiva <strong>za</strong>konski propisuje skupine industrijskih proizvoda <strong>za</strong> koje je odgovarajuće<br />
regulatorno tijelo bilo uspostavljeno prije 1985. Obilježja direktiva Starog pristupa<br />
su sljedeća:<br />
pozivanje na norme obuhvaćene <strong>za</strong>konodavstvom,<br />
obavezne norme (općenito),<br />
kontrola prije stavljanja na tržište i/ili u uporabu na tržištu koju provode državna<br />
tijela,<br />
odgovornost vlade,<br />
mnogo različitih postupaka ocjenjivanja sukladnosti, ovisno o vrsti proizvoda.<br />
To izrazito opsežno <strong>za</strong>konodavstvo uključuje proizvode kao što su motorna vozila, lijekovi,<br />
prehrambeni proizvodi, deterdženti, umjetna gnojiva, kozmetički i tekstilni proizvodi, kemikalije,<br />
veterinarski lijekovi itd.
Novi (i Opći) pristup<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
08<br />
Novi pristup obuhvaća direktive EU-a <strong>za</strong> skupine industrijskih proizvoda koji su se na razini<br />
EU-a počeli <strong>za</strong>konski regulirati nakon 1985. To je homogeniji, organiziraniji i razumljiviji<br />
pristup industrijskim proizvodima. U njegovu okviru stvorena je i ocjena sukladnosti <strong>za</strong><br />
industrijske proizvode.<br />
Direktive EU-a u sklopu Novog pristupa imaju sljedeća obilježja:<br />
pozivanje na „bitne <strong>za</strong>htjeve“ (ne norme) uključene u <strong>za</strong>konodavstvo,<br />
norme su dragovoljne,<br />
kontrola prije stavljanje proizvoda na tržište i/ili u uporabu,<br />
kontrola nakon stavljanja proizvoda na tržište i/ili u uporabu proizvoda na tržištu<br />
(nadzor nad tržištem),<br />
odgovornost proizvođača <strong>za</strong> neispravan proizvod.<br />
21 direktiva propisuje stavljanje oznake CE:<br />
Električna oprema namijenjena <strong>za</strong> rad unutar određenih naponskih granica<br />
(2006/95/EC)<br />
Jednostavne tlačne posude (87/404/EEC)<br />
Sigurnost igračaka (88/378/EEC)<br />
Građevni proizvodi (89/106/EEC)<br />
Elektromagnetska kompatibilnost (89/336/EEC; 2004/108/EC)<br />
Sigurnost strojeva (98/37/EC, 2006/42/EC)<br />
Stavljanje na tržište osobne <strong>za</strong>štitne opreme (89/686/EEC)<br />
Neautomatske vage (90/384/EEC)<br />
Aktivne implantabilne medicinske naprave (90/385/EEC)<br />
Plinski aparati (90/396/EEC)<br />
Novi toplovodni kotlovi na tekuće i plinovito gorivo (92/42/EEC)<br />
Eksplozivi <strong>za</strong> civilnu uporabu (93/15/EEC)<br />
Medicinski uređaji (93/42/EEC)<br />
Oprema i <strong>za</strong>štitni sustavi namijenjeni <strong>za</strong> uporabu u prostorima ugroženim eksplozivnom<br />
atmosferom (94/9/EC)<br />
Rekreacijska plovila (94/25/EC)<br />
Sigurnost di<strong>za</strong>la (95/16/EC)<br />
Tlačna oprema (97/23/EC)<br />
In vitro dijagnostički medicinski uređaji (98/79/EC)<br />
Radijski i telekomunikacijski krajnji uređaji (1999/5/EC)<br />
Mjeriteljski i tehnički <strong>za</strong>htjevi <strong>za</strong> mjerila (2004/22/EC)<br />
Žičare <strong>za</strong> prijevoz ljudi (2000/9/EC)
HRVATSKO ZAKONODAVSTVO<br />
Doneseno je pet horizontalnih <strong>za</strong>kona i to:<br />
Zakon o tehničkim <strong>za</strong>htjevima <strong>za</strong> proizvode i ocjeni sukladnosti (NN 158/03, 79/07),<br />
Zakon o općoj sigurnosti proizvoda (NN 30/09)<br />
Zakon o normi<strong>za</strong>ciji (NN 163/03),<br />
Zakon o akreditaciji (NN 158/03),<br />
Zakon o mjeriteljstvu (163/03, 111/07).<br />
Zakon o tehničkim <strong>za</strong>htjevima <strong>za</strong> proizvode i ocjeni sukladnosti (NN 158/03, 79/07) predstavlja<br />
pravnu osnovu <strong>za</strong> prenošenje direktiva Novog i Općeg pristupa i direktiva Starog<br />
pristupa u hrvatski pravni sustav.<br />
Temeljem ovog Zakona doneseni su:<br />
Uredba o postupcima službenog obavješćivanja u području normi, tehničkih propisa,<br />
te propisa o uslugama informacijskog društva (NN 28/09) i<br />
Pravilnik o obliku, sadržaju i izgledu oznake sukladnosti proizvoda s propisanim<br />
tehničkim <strong>za</strong>htjevima (NN 46/08).<br />
09<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
U nastavku dajemo pregled područja obuhvaćenih direktivama Novog pristupa prema nadležnostima<br />
središnjih tijela državne uprave:<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
Sigurnost di<strong>za</strong>la<br />
Sigurnost strojeva<br />
Tlačna oprema i posude pod tlakom<br />
Plinski uređaji<br />
Niskonaponska oprema<br />
Osobna <strong>za</strong>štitna oprema<br />
<strong>Mini</strong>starstvo unutarnjih poslova<br />
Eksplozivi <strong>za</strong> civilnu uporabu i pirotehnika<br />
ATEX<br />
<strong>Mini</strong>starstvo <strong>za</strong>štite okoliša, prostornog uređenja i građevinarstva<br />
Građevni proizvodi<br />
<strong>Mini</strong>starstvo zdravstva i socijalne skrbi<br />
Medicinski proizvodi<br />
Sigurnost igračaka<br />
Emisija od buke opreme koja se koristi na otvorenom
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
10<br />
<strong>Mini</strong>starstvo mora, prometa i infrastrukture<br />
Elektromagnetska kompatibilnost (EMC)<br />
Radijska oprema i telekomunikacijska terminalna oprema (RiTT oprema)<br />
Žičare <strong>za</strong> prijevoz ljudi<br />
Rekreacijska plovila<br />
Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> mjeriteljstvo<br />
Mjerila<br />
Neautomatske vage<br />
U nastavku dajemo pregled područja obuhvaćenih direktivama Starog pristupa prema<br />
nadležnostima središnjih tijela državne uprave.<br />
Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> mjeriteljstvo<br />
Motorna vozila<br />
Pretpakovine<br />
Emisije onečišćivača iz motora necestovnih pokretnih strojeva<br />
Mjerila(npr. utezi, alkoholometri)<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
Tekstili<br />
Obuća<br />
Kristalno staklo<br />
<strong>Mini</strong>starstvo zdravstva i socijalne skrbi<br />
Kemikalije<br />
Prekursori <strong>za</strong> droge<br />
Deterdženti<br />
Lijekovi<br />
Kozmetički proizvodi<br />
<strong>Mini</strong>starstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja<br />
Veterinarski lijekovi<br />
Mineralna gnojiva<br />
<strong>Mini</strong>starstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnoga gospodarstva<br />
Drvo
IMPLIKACIJE ZA HRVATSKO GOSPODARSTVO<br />
Unutarnje hrvatsko tržište<br />
Svaka tvrtka koja namjerava prodavati industrijske proizvode u Republici Hrvatskoj treba<br />
voditi računa o novom sustavu tehničkog <strong>za</strong>konodavstva. Proizvod, <strong>za</strong> koje propis koji se<br />
odnosi na njega to nalaže, potrebno je nakon <strong>za</strong>vršenog postupka ocjenjivanja sukladnosti<br />
označiti oznakom sukladnosti C.<br />
Proizvod može biti stavljen na tržište i/ili u uporabu u Republici Hrvatskoj i označen oznakom<br />
sukladnosti (ukoliko propis koji se na njega odnosi propisuje označivanje oznakom<br />
sukladnosti) ukoliko je utvrđeno da ispunjava bitne <strong>za</strong>htjeve svih tehničkih propisa koji se<br />
odnose na taj proizvod, i to s obzirom na njegovu sigurnost, <strong>za</strong>štitu života i zdravlja ljudi,<br />
domaćih životinja i biljaka i drugo što je odlučno <strong>za</strong> uređivanje područja na koje se tehnički<br />
propis odnosi.<br />
Oznaku sukladnosti stavlja na proizvod proizvođač, njegov ovlašteni <strong>za</strong>stupnik registriran u<br />
Republici Hrvatskoj ili druga osoba koja stavlja proizvod na tržište i/ili u uporabu.<br />
11<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
Uz oznaku sukladnosti stavlja se identifikacijski broj tijela koje je sudjelovalo u postupku<br />
ocjenjivanja sukladnosti proizvoda. U razdoblju do pristupanja Republike Hrvatske Europskoj<br />
uniji ili stupanja na snagu sporazuma o ocjenjivanju sukladnosti i prihvaćanju<br />
industrijskih proizvoda koji će Republika <strong>Hrvatska</strong> sklopiti s Europskom unijom (PECA/<br />
ACAA sporazum), čelnik središnjeg tijela državne uprave u čijem je djelokrugu donošenje<br />
tehničkog propisa određuje identifikacijski broj tijela <strong>za</strong> ocjenjivanje sukladnosti u<br />
području primjene tog propisa.<br />
Nakon pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji ili stupanjem na snagu međunarodnog<br />
sporazuma o ocjenjivanju sukladnosti i prihvaćanju industrijskih proizvoda s Europskom<br />
unijom, identifikacijski broj prijavljenog tijela (tijelo <strong>za</strong> ocjenjivanje sukladnosti prijavljeno<br />
Europskoj komisiji tj. notified body) dodjeljivat će Europska komisija.<br />
Unutarnje tržište EU-a<br />
Industrijski proizvodi koji su u skladu s usklađenim hrvatskim <strong>za</strong>konodavstvom trebali bi,<br />
tehnički gledano, biti u skladu sa <strong>za</strong>konodavstvom Novog pristupa EU-a. No budući da su<br />
označeni s oznakom C a ne CE, tvrtke će morati koristiti usluge prijavljenog tijela (tijelo<br />
<strong>za</strong> ocjenjivanje sukladnosti prijavljeno Europskoj komisiji tj. „notified body“) te imenovati<br />
„ovlaštenog <strong>za</strong>stupnika“ na području EU kako bi se udovoljilo <strong>za</strong>htjevima <strong>za</strong>konodavstva<br />
EU-a o odgovornosti proizvođača.<br />
Ostala izvozna tržišta<br />
Hrvatski proizvođači koji žele izvoziti na tržišta izvan EU-a moraju poznavati <strong>za</strong>konodavstvo<br />
i tehničke propise koji se primjenjuju u zemlji odredištu. Pri tome se preporuča koristiti<br />
usluge Centra <strong>za</strong> informiranje Svjetske trgovinske organi<strong>za</strong>cije, smještenog u Hrvatskom<br />
<strong>za</strong>vodu <strong>za</strong> norme (HZN).
KOJE INSTITUCIJE PODUPIRU NOVE PROPISE?<br />
12<br />
<strong>Hrvatska</strong><br />
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
Nacionalne institucije <strong>za</strong>dužene <strong>za</strong> osiguranje infrastrukture kvalitete<br />
<strong>Hrvatska</strong> akreditacijska agencija (HAA) nadležna je <strong>za</strong>:<br />
potvrđivanje osposobljenosti neovisnih trećih strana na način da inspekcijska<br />
i certifikacijska tijela te ispitni i mjerni laboratoriji formalno dokazuju osposobljenost<br />
<strong>za</strong> specifično ocjenjivanje sukladnosti proizvoda i poslove ispitivanja i umjeravanja,<br />
na temelju posebnog sporazuma s odgovarajućim hrvatskim ministarstvima<br />
potvrđuje osposobljenost kandidata <strong>za</strong> status ovlaštenog tijela.<br />
Hrvatski <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> norme (HZN) nadležan je <strong>za</strong>:<br />
izradu nacionalnih normi,<br />
predstavljanje hrvatskih interesa i stajališta u međunarodnim organi<strong>za</strong>cijama (ISO,<br />
IEC) pri izradi međunarodnih normi,<br />
prilagodbu međunarodnih normi hrvatskim uvjetima.<br />
Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> mjeriteljstvo (DZM) nadležan je <strong>za</strong>:<br />
znanstveno mjeriteljstvo: bavi se organi<strong>za</strong>cijom i razvojem mjeriteljskih normi (etalona)<br />
i njihovim održavanjem,<br />
industrijsko mjeriteljstvo: osigurava pravilno funkcioniranje mjernih instrumenata<br />
koji se koriste u industriji te u procesima proizvodnje i ispitivanja,<br />
<strong>za</strong>konsko mjeriteljstvo: bavi se mjerenjima koja utječu na transparentnost ekonomskih<br />
transakcija, zdravlje i sigurnost.<br />
<strong>Mini</strong>starstva i druge državne organi<strong>za</strong>cije.<br />
Središnja tijela državne uprave u okviru svojih nadležnosti odgovorna su <strong>za</strong> pravilnu<br />
primjenu nacionalnog <strong>za</strong>konodavstva ve<strong>za</strong>no uz tehničke propise <strong>za</strong> jednu ili više skupina<br />
proizvoda.<br />
Tijela <strong>za</strong> ocjenjivanje sukladnosti<br />
Tijela <strong>za</strong> ocjenjivanje sukladnosti mogu obavljati poslove ocjenjivanja sukladnosti samo<br />
na temelju rješenja o ovlaštenju koje donosi čelnik nadležnog tijela državne uprave koji je<br />
donio tehnički propis.<br />
Tijelo <strong>za</strong> ocjenjivanje sukladnosti je o proizvođaču, njegovom ovlaštenom <strong>za</strong>stupniku,<br />
uvozniku i distributeru neovisni laboratorij, potvrdbeno tijelo, nadzorno ili drugo tijelo koje<br />
sudjeluje u postupku ocjenjivanja sukladnosti.<br />
Prijavljeno tijelo je tijelo <strong>za</strong> ocjenjivanje sukladnosti koje je nadležno tijelo državne uprave<br />
prijavilo Europskoj komisiji <strong>za</strong> obavljanje postupaka ocjenjivanja sukladnosti.
Nadzor tržišta<br />
Rad tijela odgovornih <strong>za</strong> nadzor tržišta utvrđen je posebnim <strong>za</strong>konima. Djelokrug poslova<br />
temelji se na Zakonu o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i državnih upravnih organi<strong>za</strong>cija<br />
(NN 199/03, 30/04, 136/04 i 22/05). Nadzor tržišta posebice regulira Zakon o<br />
državnom inspektoratu (NN 116/08, 123/08), a ovlast <strong>za</strong> provedbu većine inspekcijskih aktivnosti<br />
dodijeljena je inspektorima Državnog inspektorata.<br />
Državni je inspektorat, u skladu s novim horizontalnim pravnim okvirom, <strong>za</strong>jedno s drugim<br />
inspekcijskim tijelima odgovoran i <strong>za</strong> nadzor tržišta, tj. provedbu Zakona o tehničkim<br />
<strong>za</strong>htjevima <strong>za</strong> proizvode i ocjeni sukladnosti te Zakona o općoj sigurnosti proizvoda.<br />
Državni inspektorat nadležan je <strong>za</strong> nadzor sukladnosti i sigurnosti proizvoda stavljenih na<br />
tržište ili proizvoda koji se koriste u sljedećim područjima : strojevi, električna oprema, energetska<br />
učinkovitost kućanskih uređaja di<strong>za</strong>la, tlačna oprema i jednostavne posude pod<br />
tlakom, pokretna oprema pod tlakom, aerosolni raspršivači, toplovodni kotlovi na tekuće i<br />
plinovito gorivo, građevinski proizvodi, plinski uređaji, neautomatske vage osobna <strong>za</strong>štitna<br />
oprema, kristalno staklo, tekstil , kakvoća i deklariranje predmeta <strong>za</strong> opću uporabu, opća<br />
sigurnost proizvoda, namještaj, drvo, naftna i biodizel goriva, hlapivi organski spojevi u<br />
određenim bojama i lakovima i vozilima <strong>za</strong> <strong>za</strong>vršnu obradu te homologacija motorna vozila<br />
i traktora<br />
13<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
Ugradnju i uporabu građevinskih proizvoda nadziru građevinski inspektori. Gospodarski<br />
inspektori Državnog inspektorata nadležni su <strong>za</strong> nadzor građevinskih proizvoda koji se<br />
stavljaju na tržište.<br />
U skladu s Uredbom o sustavu razmjene obavijesti u pogledu proizvoda koji predstavljaju<br />
rizik <strong>za</strong> zdravlje i sigurnost potrošača (NN 138/06) pri Državnom inspektoratu je smještena<br />
“kontaktna točka“ <strong>za</strong> sustav RAPEX (EU-ov sustav brze razmjene obavijesti <strong>za</strong> sve opasne<br />
proizvode, izuzevši hranu, farmaceutske i medicinske proizvode).<br />
Europska unija<br />
CEN – Europski odbor <strong>za</strong> standardi<strong>za</strong>ciju (www.cen.eu) koordinira izradu europskih normi<br />
CENELEC – Europski odbor <strong>za</strong> elektrotehničku normi<strong>za</strong>ciju (www.cenelec.eu) koordinira<br />
izradu europskih normi na području elektrotehnike<br />
EURAMET – Europska udruga nacionalnih mjeriteljskih instituta (www.euramet.org) koordinira<br />
suradnju europskih Nacionalnih mjeriteljskih instituta (NMI) na područjima kao što<br />
su istraživanje mjeriteljstva, mogućnost povezivanja mjerenja s međunarodnim sustavom<br />
jedinica (SI), međunarodno priznavanje nacionalnih mjeriteljskih normi te osposobljenost<br />
<strong>za</strong> umjeravanje i mjeriteljstvo (CMC) njegovih članova<br />
EA – Europska suradnja na akreditaciji koordinira i nadzire rad svih nacionalnih akreditacijskih<br />
tijela, poput hrvatskoga HAA-a<br />
EOQ – Europska organi<strong>za</strong>cija <strong>za</strong> kvalitetu (www.eoq.org), europska interdisciplinarna organi<strong>za</strong>cija,<br />
teži unapređenju upravljanja kvalitetom
14<br />
EuroLab – Europska organi<strong>za</strong>cija nacionalnih udruga <strong>za</strong> mjerenje, ispitivanje i analitičke<br />
laboratorije (www.eurolab.org) predstavlja, koordinira i ubr<strong>za</strong>va razmjenu informacija te<br />
promiče usluge europskih laboratorija<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
Sama Europska unija izdaje direktive, nadzire rad sustava ocjene sukladnosti, potvrđuje<br />
osposobljenost novih prijavljenih tijela, upravlja mrežom RAPEX <strong>za</strong> nadzor tržišta itd.<br />
Međunarodna razina<br />
IAF – Međunarodni akreditacijski forum (www.iaf.nu); u certifikate koje izdaju tijela akreditirana<br />
od članova IAF-ovog Sporazuma o multilateralnom priznavanju (MLA) pouzdaju se<br />
kupci diljem svijeta jer MLA osigurava njihovu vjerodostojnost<br />
ILAC – Međunarodna organi<strong>za</strong>cija <strong>za</strong> akreditaciju laboratorija (www.ilac.org) osnovana je<br />
kako bi pridonijela uklanjanju tehničkih <strong>za</strong>preka trgovini<br />
ISO – Međunarodna organi<strong>za</strong>cija <strong>za</strong> normi<strong>za</strong>ciju (www.iso.org) promiče normi<strong>za</strong>ciju na<br />
svjetskoj razini te u suradnji s nacionalnim tijelima <strong>za</strong> normi<strong>za</strong>ciju i drugim dionicima<br />
izrađuje međunarodne norme<br />
OIML – Međunarodna organi<strong>za</strong>cija <strong>za</strong> <strong>za</strong>konsko mjeriteljstvo (www.oiml.org) osnovana je<br />
na temelju ugovora zemalja koje aktivno sudjeluju u tehničkim aktivnostima; objavljuje<br />
smjernice <strong>za</strong> proizvodnju i korištenje mjernih instrumenata <strong>za</strong> primjenu <strong>za</strong>konskog mjeriteljstva
NAJČEŠĆA PITANJA<br />
1. Što je oznaka CE?<br />
Oznaka CE je obvezna vidljiva oznaka na proizvodu <strong>za</strong> koji postoji smjernica koja upućuje<br />
na obvezno označavanje. Ovom oznakom proizvođač ili njegov <strong>za</strong>koniti predstavnik u EU<br />
iskazuje sukladnost s bitnim <strong>za</strong>htjevima proizvoda koji se stavlja na tržište i ili u uporabu.<br />
Oznaka CE nije oznaka kvalitete.<br />
2. Je li moguće u RH dobiti oznaku CE?<br />
U RH nije moguće dobiti oznaku CE dok se ne sklopi (PECA/ACAA) sporazum <strong>za</strong> određenu<br />
grupu proizvoda ili dok RH ne uđe u EU. Proizvodi obuhvaćeni sporazumima PECA/ACAA<br />
moći će slobodno ući na unutarnje tržište EU, bez dodatnog ispitivanja i certifikacije, a<br />
isto tako proizvodi iz EU moći će bez dodatnog ispitivanja i certifikacije ući na tržište RH.<br />
Oznaka sukladnosti u RH je oznaka „C“ (Pravilnik o izgledu i upotrebi potvrdbenog (certifikacijskog)<br />
znaka NN, br. 88/98; 165/98).<br />
15<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
3. Što je prijavljeno tijelo (notified body) u EU?<br />
Prijavljeno tijelo je tijelo <strong>za</strong> ocjenu sukladnosti koje je nadležno tijelo državne uprave prijavilo<br />
Europskoj komisiji <strong>za</strong> obavljanje postupaka ocjene sukladnosti. RH trenutno nema<br />
(dok ne sklopi PECA/ACAA sporazum ili dok ne uđe u EU) niti jedno tijelo <strong>za</strong> ocjenu sukladnosti<br />
prijavljeno u EU.<br />
4. Što je tijelo <strong>za</strong> ocjenu sukladnosti?<br />
Tijelo <strong>za</strong> ocjenu sukladnosti je, o proizvođaču, njegovom ovlaštenom <strong>za</strong>stupniku, uvozniku<br />
i distributeru, neovisni laboratorij, potvrdbeno, nadzorno ili drugo tijelo koje sudjeluje u<br />
postupku ocjene sukladnosti.<br />
5. Što je potrebno da bi se proizvod izve<strong>za</strong>o na tržište EU?<br />
Ukoliko propis <strong>za</strong>htjeva (smjernica ve<strong>za</strong>no <strong>za</strong> određeni proizvod ili grupu proizvoda) stavljanje<br />
oznake CE potrebno je koristiti usluge nekog od priznatih tijela <strong>za</strong> ocjenu sukladnosti u<br />
EU („notified body“) i imati ovlaštenog predstavnika u EU.<br />
6. Tko je odgovoran <strong>za</strong> neispravan proizvod ukoliko se proizvođač ne nalazi na<br />
području RH?<br />
Proizvođač je odgovoran <strong>za</strong> neispravan proizvod, a ukoliko se proizvođač ne nalazi na<br />
području RH <strong>za</strong> neispravan proizvod je odgovoran ovlašteni <strong>za</strong>stupnik registriran u RH.<br />
Ukoliko nema ovlaštenog <strong>za</strong>stupnika registriranog u RH <strong>za</strong> neispravan proizvod je odgovoran<br />
uvoznik. Kad se ne može utvrditi tko je uve<strong>za</strong>o proizvod, proizvođačem se smatra<br />
svaka osoba koja proizvod stavlja u promet osim ako ta osoba u razumnom roku ne<br />
obavijesti oštećenika o osobi od koje je nabavila proizvod. (Zakon o obveznim odnosima,<br />
NN br.35/05).
GDJE DO INFORMACIJA?<br />
16<br />
Organi<strong>za</strong>cije nadležne <strong>za</strong> provedbu <strong>za</strong>konskog usklađivanja s Novim i Općim pristupom su:<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
tel.: (01) 6106 111<br />
faks: (01) 6106 282<br />
e-mail: info@mingorp.hr<br />
<strong>Mini</strong>starstvo unutarnjih poslova<br />
tel.: (01) 6122 111<br />
faks: (01) 6122 771<br />
e-mail: pitanja@mup.hr<br />
<strong>Mini</strong>starstvo <strong>za</strong>štite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva<br />
tel.: (01) 3782-444<br />
faks: (01) 3772-822<br />
e-mail: glasnogovornica@mzopu.hr<br />
<strong>Mini</strong>starstvo zdravstva i socijalne skrbi<br />
tel.: (01) 4607 555<br />
faks: (01) 4677 091<br />
e-mail: zlata.kedzo@mzss.hr<br />
<strong>Mini</strong>starstvo mora, prometa i infrastrukture<br />
tel.: (01) 6169 111<br />
faks: (01) 3784 521<br />
e-mail: glasnogovornica@mmpi.hr<br />
Hrvatski registar brodova<br />
tel.: (021) 408 111<br />
faks: (021) 358 159<br />
e-mail: crs-quality@crs.hr<br />
Nacionalna tijela koja osiguravaju infrastrukturu kvalitete su:<br />
HAA – <strong>Hrvatska</strong> akreditacijska agencija<br />
Tel.: (01) 610 63 22<br />
Faks: (1) 610 93 22<br />
E-mail: akreditacija@akreditacija.hr<br />
HZN – Hrvatski <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> norme<br />
Tel.: (01) 610 60 90<br />
Faks: (01) 610 93 21<br />
E-mail: mladen.radetic@hzn.hr<br />
DZM – Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> mjeriteljstvo<br />
Tel.: (01) 563 00 00<br />
Fax: (01) 563 00 01<br />
E-mail: pisarnica@dzm.hr
Ostala uključena državna tijela:<br />
Državni inspektorat – Služba nadzora u području prometa robe<br />
i usluga – Odjel tehničkog <strong>za</strong>konodavstva<br />
Tel.: (01) 369 64 68<br />
Faks: (01) 369 65 97<br />
E-mail: vera.kolic@inspektorat.hr<br />
ODABRANA LITERATURA I INTERNETSKE STRANICE S DODATNIM<br />
INFORMACIJAMA<br />
Vodič Upute <strong>za</strong> primjenu direktiva utemeljenih na Novom i Općem pristupu („Blue Guide“),<br />
izdan na svim glavnim jezicima EU-a, nalazi se na: http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/legislation/guide/index.htm.<br />
Hrvatsko izdanje može se nabaviti u Hrvatskom <strong>za</strong>vodu<br />
<strong>za</strong> norme (HZN).<br />
Norme se mogu naći na:<br />
hrvatskom i engleskom: www.hzn.hr/english/indexen.html<br />
engleskom: www.bsi-global.com<br />
njemačkom: www.din.de<br />
francuskom: www.afnor.org/portail.asp<br />
više jezika: www.iso.org/iso/home.htm<br />
17<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
Informacije o normama i propisima u Hrvatskoj i drugim zemljama:<br />
Informativna središnjica Svjetske trgovinske organi<strong>za</strong>cije – Hrvatski <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> norme,<br />
www.hzn.hr<br />
Informacije o izradi tehničkih propisa u Hrvatskoj:<br />
www.hidra.hr<br />
Informacije o direktivama <strong>za</strong>snovanim na Novom i Općem pristupu:<br />
www.newapproach.org<br />
ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardi<strong>za</strong>tion/harmstds/reflist.html<br />
(Sadrži potpun i ažuriran popis direktiva EU-a te reference na odgovarajući popis –<br />
ne sadržaj – normi po direktivi.)<br />
Internetske stranice tijela <strong>za</strong>duženih <strong>za</strong> osiguranje infrastrukture kvalitete i drugih nacionalnih<br />
hrvatskih tijela:<br />
<strong>Hrvatska</strong> akreditacijska agencija (HAA): www.akreditacija.hr<br />
Hrvatski <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> norme (HZN): www.hzn.hr<br />
Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> mjeriteljstvo (DZM): www.dzm.hr<br />
Državni inspektorat (DI): www.inspektorat.hr
BILJEŠKE<br />
18<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.
<strong>Mini</strong>vodiči namijenjeni poduzetnicima su dostupni <strong>za</strong> preuzimanje na<br />
Internet stranicama projekta:<br />
Javna nabava<br />
Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode<br />
Prava intelektualnog vlasništva<br />
Sigurnost hrane<br />
Zaštita okoliša<br />
Zaštita potrošača<br />
Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore<br />
19<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
Poboljšavanje informiranosti hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice<br />
EU CARDS projekt: EuropeAid/121473/C/SV/HR<br />
Pripremajući se <strong>za</strong> ula<strong>za</strong>k u Europsku uniju, Republika <strong>Hrvatska</strong> provodi značajne izmjene<br />
<strong>za</strong>kona i propisa koje će bitno utjecaj na hrvatsku <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu. Ove su promjene<br />
neophodne kako bi hrvatski poslovni sektor dostigao standarde Europske unije i postao<br />
konkurentan u Uniji i na globalnom tržištu. Stoga ovaj projekt, koji je financiran od Europske<br />
unije, ima <strong>za</strong> cilj unaprijediti <strong>poslovnu</strong> klimu u Hrvatskoj razvijanjem instrumenata<br />
<strong>za</strong> procjenu učinaka <strong>za</strong>konskih promjena na hrvatsku <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu, te također<br />
poboljšati informiranost poslovne <strong>za</strong>jednice o tim promjenama.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
Ulica grada Vukovara 78, HR-10000 Zagreb, <strong>Hrvatska</strong><br />
T: (0)1 610-9773<br />
F: (0)1 610-9777<br />
E: bizimpact@mingorp.hr<br />
W: www.bizimpact.hr
<strong>Mini</strong>vodič: Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode travanj 2009.<br />
Ovaj minivodič izrađen je u sklopu BIZimpact projekta “Poboljšavanje informiranosti hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice”<br />
uz financijsku potporu Europske unije. Iznesena stajališta ne odražavaju nužno stajališta Europske komisije.
MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Prava<br />
intelektualnog<br />
vlasništva<br />
<strong>Mini</strong>vodič <strong>za</strong> <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.<br />
EU CARDS projekt<br />
Poboljšavanje informiranosti<br />
hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva I www.mingorp.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> agencija <strong>za</strong> malo gospodarstvo I www.hamag.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> gospodarska <strong>komora</strong> I www.hgk.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> I www.hok.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> udruga poslodavaca I www.hup.hr
MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Prava<br />
intelektualnog<br />
vlasništva<br />
<strong>Mini</strong>vodič <strong>za</strong> <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu<br />
DRŽAVNI ZAVOD ZA INTELEKTUALNO VLASNIŠTVO<br />
EU CARDS projekt<br />
Poboljšavanje informiranosti<br />
hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice
PREDGOVOR<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.<br />
04<br />
U procesu pridruživanja Europskoj uniji Republika <strong>Hrvatska</strong> provodi promjene <strong>za</strong>kona i propisa<br />
koje će znatno utjecati na <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu. Te su promjene nužne kako bi hrvatske<br />
tvrtke <strong>za</strong>dovoljile standarde Europske unije i bile konkurentne kako na tržištu EU-a tako i<br />
na globalnom tržištu.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva svjesno je da <strong>za</strong>konske promjene mogu<br />
stvoriti poteškoće hrvatskim tvrtkama i da im treba stalno davati pravodobne informacije<br />
kako bi uskladile poslovanje s novim propisima i standardima. Uz to, nova pravila donose<br />
tvrtkama dodatne troškove u pogledu vremena, opreme i <strong>za</strong>poslenika.<br />
Svjesni smo i specifične situacije u kojoj se nalaze naši mali i srednji poduzetnici, koji čine<br />
gotovo 99% ukupnog poslovnog sektora. Za razliku od velikih tvrtki, oni uglavnom nemaju<br />
<strong>za</strong>poslenike specijalizirane <strong>za</strong> praćenje promjena <strong>za</strong>kona i propisa.<br />
Kako bi pomoglo malim i srednjim poduzetnicima da svoje poslovanje usklade sa <strong>za</strong>konskim<br />
promjenama, <strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva pripremilo je, uz potporu<br />
projekta BIZimpact, koji se financira sredstvima Europske unije, niz minivodiča <strong>za</strong><br />
sljedeća <strong>za</strong>konska područja:<br />
Javna nabava<br />
Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode<br />
Prava intelektualnog vlasništva<br />
Sigurnost hrane<br />
Zaštita okoliša<br />
Zaštita potrošača<br />
Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore<br />
<strong>Mini</strong>vodiči upoznaju male i srednje poduzetnike s nacionalnim <strong>za</strong>konodavstvom i <strong>za</strong>konodavstvom<br />
Europske unije, daju pregled izvora informacija i potpora koje su im dostupne u<br />
zemlji i šire te upozoravaju na ono što moraju učiniti kako bi se prilagodili novim pravilima.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva ažurirat će minivodiče svake godine i informirati<br />
Vas o promjenama u svakome od spomenutih područja. Nadamo se da će Vam<br />
ovaj minivodič pomoći pri provedbi propisa i norma u poslovanju te i na taj način pomoći pri<br />
poslovanju i povećanju Vaše konkurentnosti u ovom trenutku važnom <strong>za</strong> razvoj hrvatskoga<br />
gospodarstva.<br />
POTPREDSJEDNIK VLADE REPUBLIKE HRVATSKE<br />
I MINISTAR GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Damir<br />
Polančec, dipl. ing.<br />
ZAHVALA<br />
Ovaj minivodič naručio je projekt BIZimpact koji se financira sredstvima Europske unije,<br />
a pripremio ga je Sektor <strong>za</strong> informacije i suradnju s okruženjem Državnog <strong>za</strong>voda <strong>za</strong> intelektualno<br />
vlasništvo. Posebno <strong>za</strong>hvaljujemo gospodinu Bojanu Benku, dr.sc., Načelniku<br />
Odjela <strong>za</strong> izobrazbu i razvoj primjene intelektualnog vlasništva, koji je autor najvećeg dijela<br />
teksta minivodiča.
ŠTO SU PRAVA INTELEKTUALNOG VLASNIŠTVA?<br />
Prava intelektualnog vlasništva u gospodarskom su kontekstu <strong>za</strong>konsko sredstvo pomoću<br />
kojeg njihovi nositelji pretvaraju svoja intelektualna postignuća u trajne poslovne vrijednosti.<br />
Pravima intelektualnog vlasništva može se ostvariti povoljniji položaj na tržištu<br />
u odnosu na konkurenciju, te štititi svoje proizvode i usluge od neovlaštenog kopiranja,<br />
korištenja i krivotvorenja.<br />
Iskorištavanjem prava intelektualnog vlasništva gospodarstvenici mogu proširiti tržište<br />
na kojemu nastupaju i učvrstiti svoj marketinški položaj. Organiziranim upravljanjem<br />
intelektualnim vlasništvom može se postići bolja prepoznatljivost na ciljnim tržištima,<br />
poboljšati promet roba i usluga, te povećati dobit, a dugoročno i ukupna vrijednost<br />
poduzeća.<br />
Organizirano upravljanje intelektualnim vlasništvom donosi i druge prednosti poduzetniku,<br />
kao što su izbjegavanje kršenja tuđih prava, olakšani tehnološki razvoj, inovativnost u<br />
poslovanju, dodatni prihodi od ustupanja licencija.<br />
Stjecanje, održavanje i provedba prava intelektualnog vlasništva <strong>za</strong>htjeva (nerijetko<br />
značajna) materijalna sredstva. U sustavu kvalitetnog upravljanja intelektualnim<br />
vlasništvom ti se izdaci pretvaraju u poslovno ulaganje, dok u suprotnom oni često mogu<br />
predstavljati samo trošak.<br />
05<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.<br />
Intelektualno vlasništvo može se podijeliti na industrijsko vlasništvo, autorsko i srodna<br />
prava, te na neformalne oblike intelektualnog vlasništva.<br />
Prava industrijskog vlasništva odnose se na:<br />
<strong>za</strong>štitu izuma patentom,<br />
<strong>za</strong>štitu žiga (robnog, trgovačkog ili uslužnog znaka koji se koristi u prometu roba i<br />
usluga),<br />
<strong>za</strong>štitu industrijskog di<strong>za</strong>jna kojim se štiti vanjski izgled proizvoda ili dijela proizvoda,<br />
<strong>za</strong>štitu topografije poluvodičkih proizvoda kojom se štiti trodimenzionalni raspored<br />
vodljivog, izolacijskog i poluvodičkog materijala u poluvodičkim proizvodima,<br />
<strong>za</strong>štitu oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti kojima se obilježavaju<br />
specifični proizvodi i usluge, posebne kvalitete i svojstava uvjetovanih područjem<br />
njihovog nastanka i kulturno-socijalnim okruženjem.<br />
Stjecanje prava industrijskog vlasništva temelji se na formaliziranim postupcima <strong>za</strong> njihovo<br />
priznavanje ili registraciju pred nadležnim tijelom, najčešće pojedine države ili rjeđe<br />
regije. Važno je uočiti da su bez obzira na način stjecanja, prava industrijskog vlasništva<br />
ograničena na teritorij nadležnosti tijela koje ih je priznalo, a <strong>za</strong> njihovo stjecanje i ostvarivanje<br />
plaća se propisana naknada. U Hrvatskoj je nadležno tijelo <strong>za</strong> priznavanje i registraciju<br />
industrijskog vlasništva Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo, osim <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu<br />
oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda,<br />
te <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu biljnih sorti, <strong>za</strong> koje se odgovarajući formalizirani proizvodi provode<br />
pred <strong>Mini</strong>starstvom poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, odnosno pred Zavodom <strong>za</strong><br />
sjemenarstvo i rasadničarstvo.
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.<br />
06<br />
Autorsko pravo obuhvaća moralna, imovinska i druga prava autora u pogledu autorskog<br />
djela. To su osobito, ali ne isključivo, pisana i govorna djela, računalni programi, glazbena<br />
i likovna djela, dramska i dramsko-glazbena djela, koreografska i pantomimska djela,<br />
arhitektonska djela, djela primijenjenih umjetnosti i industrijskog di<strong>za</strong>jna, fotografska ili<br />
njima slična djela, kartografska djela, prijevodi, te različiti prikazi znanstvene i tehničke<br />
prirode. Srodna prava odnose se osobito, ali ne isključivo, na prava umjetnika izvođača,<br />
proizvođača fonograma, filmskih producenata, nakladnika, organi<strong>za</strong>cija <strong>za</strong> radiodifuziju, te<br />
proizvođača neoriginalnih ba<strong>za</strong> podataka.<br />
Autorsko pravo i srodna prava stječu se samim činom stvaranja autorskog ili srodnog<br />
djela, njegovom umjetničkom izvedbom ili fiksiranjem fonograma, videograma ili emisije,<br />
odnosno drugim načinom javnog priopćavanja. Za stjecanje <strong>za</strong>štite autorskog ili srodnog<br />
djela ne postoji posebni postupak, niti je potrebna prethodna objava djela. To znači da se<br />
autorsko ili srodno pravo stječe bez ikakvih troškova.<br />
Neformalni oblici intelektualnog vlasništva obuhvaćaju <strong>za</strong>štitu od nepoštenog tržišnog<br />
natjecanja, poslovne tajne, <strong>za</strong>štitu tvrtke, znanje i iskustvo (know-how), <strong>za</strong>štitu povjerljivih<br />
podataka (data exclusivity), <strong>za</strong>štitu biljnih sorti itd. U Europskoj uniji u ovu kategoriju<br />
pripadaju i poslovne metode 1 . Za neformalne oblike intelektualnog vlasništva ne postoje<br />
posebni postupci stjecanja. Za razliku od prava intelektualnog vlasništva koja se stječu temeljem<br />
posebnih <strong>za</strong>kona, a čiji je predmet <strong>za</strong>štite većinom javno dostupan, opseg i djelotvornost<br />
<strong>za</strong>štite neformalnih oblika intelektualnog vlasništva ovisi o načinu čuvanja njihovih<br />
sadržaja i ugovorima između strana kojima su ti sadržaji dostupni.<br />
Razvojem interneta u proteklih dvadesetak godina nastao je još jedan posebni oblik intelektualnog<br />
vlasništva koji nije ranije spomenut, a to su internet domene. Zaštita internet<br />
domena u nekim je elementima nalik <strong>za</strong>štiti žiga, ali se zbog svojih specifičnosti od nje<br />
znatno razlikuje. Zaštita internet domena provodi se postupkom registracije.<br />
VAŽNOST PRAVA INTELEKTUALNOG VLASNIŠTVA ZA HRVATSKU POSLOVNU<br />
ZAJEDNICU<br />
Približavanjem i integracijom u Europsku uniju poduzeća će postati izravno izložena utjecajima<br />
novog gospodarskog položaja. Otvoriti će se veliko tržište neslućenog potencijala,<br />
ali nastup na njemu <strong>za</strong>htijevati će ozbiljnu tehničku, tehnološku, marketinšku i financijsku<br />
pripremu. Unatoč dosadašnjoj vrlo liberalnoj gospodarskoj politici na hrvatskom tržištu,<br />
domaće će gospodarstvo morati uložiti dodatne napore u nastojanju da održi već ostvareni<br />
položaj.<br />
Zaštita intelektualnog vlasništva u razvijenim gospodarstvima već je dulje uobičajeno<br />
poslovno sredstvo organiziranog nastupa na tržištu. U nas je u proteklih petnaestak godina<br />
razvijen moderni sustav <strong>za</strong>štite intelektualnog vlasništva koji iskusna strana poduzeća<br />
bolje koristiti od većine domaćih tvrtki. To će postati još izrazitije nakon ulaska Hrvatske<br />
u Europsku uniju. Stoga je osobito važno da se upravo u ovom predpristupnom razdoblju<br />
potaknu svi oblici <strong>za</strong>štite intelektualnog vlasništva domaćih, posebno malih i srednjih<br />
poduzeća. Posebnu pozornost valja posvetiti i <strong>za</strong>štiti industrijskog vlasništva na regionalnom<br />
tržištu, na kojemu hrvatska poduzeća imaju određene komparativne prednosti.<br />
1<br />
Za razliku od Europske unije u SAD-u se na pr. poslovne metode mogu štititi i patentom ako <strong>za</strong>dovoljavaju sve<br />
potrebne uvjete <strong>za</strong> takav način <strong>za</strong>štite.
ZAKONODAVSTVO EUROPSKE UNIJE<br />
Pravo intelektualnog vlasništva Europske unije nije sustavno uređeno. Umjesto toga<br />
brojnim direktivama, uredbama i preporukama osigurana je uspostava i očuvanje unutarnjeg<br />
tržišta. Ugovorom o Europskoj <strong>za</strong>jednici određena je sloboda kretanja roba, ljudi i<br />
kapitala, te sloboda pružanja usluga. Na unutarnjem tržištu ne smije bez valjanog razloga<br />
biti ograničena, odnosno narušena trgovina proizvodima i uslugama. Također je <strong>za</strong>branjeno<br />
narušavanje i ograničavanje tržišnog natjecanja, odnosno zlouporaba vladajućeg položaja<br />
na tržištu. Te su odrednice djelomično u raskoraku s koncepcijom prava intelektualnog<br />
vlasništva, koja u rijetkim slučajevima mogu biti donekle ograničena osnovnim principima<br />
Europske <strong>za</strong>jednice.<br />
Najvažnije direktive kojima je uređeno područje intelektualnog vlasništva u Europskoj uniji<br />
(kronološkim redom) su:<br />
Direktiva 87/54/EZ o <strong>za</strong>štiti topografije poluvodičkih proizvoda<br />
Direktiva 89/104/EEZ o usklađivanju <strong>za</strong>štite žiga<br />
Direktiva 91/250/EEZ o usklađivanju <strong>za</strong>štite računalnih programa<br />
Direktiva 92/100/EEZ o usklađivanju iznajmljivanja i posudbe<br />
Direktiva 93/83/EEZ o prijenosu audiovizualnih programa (satelitska radiodifuzija,<br />
kabelska retransmisija)<br />
Direktiva 93/98/EEZ o usklađivanju <strong>za</strong>štite autorskog i srodnih prava<br />
Direktiva 96/9/EZ o <strong>za</strong>štiti ba<strong>za</strong> podataka<br />
Direktiva 98/44/EZ o <strong>za</strong>štiti biljnih sorti<br />
Direktiva 2001/84/EZ o pravu slijeđenja u korist autora izvornika umjetničkog djela<br />
Direktiva 2001/29/EZ o usklađivanju autorskog i srodnih prava<br />
Direktiva 2004/48/EZ o provedbi prava intelektualnog i industrijskog vlasništva<br />
07<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.<br />
HRVATSKO ZAKONODAVSTVO<br />
Izmjenama legislative intelektualnog vlasništva 2003., 2007. i 2009. godine hrvatsko je <strong>za</strong>konodavstvo<br />
u potpunosti usklađeno s europskom pravnom stečevinom. To je potvrđeno i<br />
<strong>za</strong>tvaranjem Poglavlja o pravu intelektualnog vlasništva u sklopu pristupnih pregovora Republike<br />
Hrvatske Europskoj uniji. Ovaj značajni rezultat osobito je važan <strong>za</strong> hrvatsko gospodarstvo,<br />
jer već sada može koristiti jednake mogućnosti <strong>za</strong>štite i iskorištavanja intelektualnog<br />
vlasništva kao i bilo tko drugi u Europskoj uniji. Pored toga Republika <strong>Hrvatska</strong> je<br />
potpisnica svih važnijih međunarodnih sporazuma i ugovora iz ovog područja.<br />
Temeljni <strong>za</strong>koni i pravilnici o <strong>za</strong>štiti intelektualnog vlasništva u Republici Hrvatskoj:<br />
Zakon o autorskom pravu i srodnim pravima (NN 167/03, 79/07)<br />
Zakon o patentu (NN 173/03, 87/05, 76/07, 30/09)<br />
Pravilnik o patentu (NN 117/07)<br />
Zakon o žigu (NN 173/03, 76/07, 30/09)
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.<br />
08<br />
Pravilnik o žigu (NN 117/07)<br />
Zakon o industrijskom di<strong>za</strong>jnu (NN 173/03, 76/07, 30/09)<br />
Pravilnik o industrijskom di<strong>za</strong>jnu (NN 72/04 i 117/07)<br />
Zakon o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga<br />
(NN 173/03 i 76/07)<br />
Pravilnik o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga<br />
(NN 72/04, 117/07)<br />
Zakon o <strong>za</strong>štiti topografija poluvodičkih proizvoda (NN 173/03, 76/07, 30/09)<br />
Pravilnik o <strong>za</strong>štiti topografija poluvodičkih proizvoda (NN 72/04, 117/07)<br />
Na <strong>za</strong>štitu intelektualnog vlasništva u širem smislu odnose se u Republici Hrvatskoj još i<br />
sljedeći <strong>za</strong>koni:<br />
Zakon o trgovini (NN 87/08, 96/08, 116/08)<br />
Zakon o trgovačkim društvima (NN 111/93, 34/99, 52/00, 118/03, 107/07, 146/08)<br />
Zakon o radu (137/04)<br />
Zakon o lijekovima (NN 71/07)<br />
Zakon o veterinarskim lijekovima i veterinarsko-medicinskim proizvodima (NN 79/98)<br />
Zakon o <strong>za</strong>štiti sorti poljoprivrednog bilja (NN 131/97, 62/00, 67/08)<br />
Zakon o hrani (NN 71/07, 155/08)<br />
Zakon o vinu (NN 96/03)<br />
USKLAĐENO ZAKONODAVSTVO I IMPLIKACIJE ZA POSLOVNU ZAJEDNICU<br />
Sustav <strong>za</strong>štite intelektualnog vlasništva u Hrvatskoj od početka samostalnosti razvijao se<br />
sukladno odgovarajućim međunarodnim standardima, a 2007. i 2009. godine usklađen je<br />
s pravnom stečevinom Europske unije. S obzirom na to, kao i na princip teritorijalnosti<br />
prava intelektualnog vlasništva, pristupanje EU-u neće izrazitije neposredno djelovati na<br />
<strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu.<br />
Pozitivne posljedice usklađivanja <strong>za</strong>konodavstva sa stečevinom Europske unije mogu<br />
biti djelotvornija provedba prava intelektualnog vlasništva i veća pravna sigurnosti zbog<br />
kvalitetnijeg donošenja odluka u postupcima priznanja i provedbe prava.<br />
Uključivanje Republike Hrvatske u sustav Europskog patenta (od 2004. na praktičnoj razini,<br />
a od 1. siječnja 2008. i formalnim članstvom u Europskoj patentnoj organi<strong>za</strong>ciji) nije izravno<br />
ve<strong>za</strong>no uz usklađivanje s europskom pravnom stečevinom, no već je donijelo <strong>za</strong>mjetno<br />
povećanje broja <strong>za</strong>htjeva <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu patenata stranih tvrtki u Hrvatskoj. Stoga je realno<br />
očekivati i osjetno povećanje broja patenata u važenju, ali će on i dalje biti samo mali dio<br />
ukupnog broja važećih patenata u svijetu.<br />
Povećanje je izvjesno u području žigova i industrijskog di<strong>za</strong>jna, jer će pristupanjem Europskoj<br />
uniji <strong>Hrvatska</strong> postati dijelom sustava žiga Zajednice (Community trademark) i<br />
di<strong>za</strong>jna Zajednice (Community design). Međutim, <strong>za</strong> razliku od patenata, broj žigova u
važenju povećati će se u trenutku ulaska u Europsku uniju <strong>za</strong> preko 500000, što je oko četiri<br />
puta više od trenutnog broja žigova u važenju u Hrvatskoj. Promjena u području industrijskog<br />
di<strong>za</strong>jna biti će još izrazitija, jer će se broj registriranih di<strong>za</strong>jna povećati sa sadašnjih<br />
3300 na preko 500000. Utjecaj ovako naglih promjena mogao bi biti značajan, posebno <strong>za</strong><br />
ona poduzeća koja znakove i nazive kojima obilježavaju svoje proizvode i usluge, te izgled<br />
samih proizvoda ne budu pravovremeno <strong>za</strong>štitili.<br />
Povećanjem broja prava industrijskog vlasništva u važenju na teritoriju Republike Hrvatske<br />
suzit će se prostor <strong>za</strong> poslovno djelovanje bez prethodne provjere moguće povrede prava<br />
drugih strana, odnosno porast će među domaćim poduzećima potreba <strong>za</strong> dobrim upravljanjem<br />
pravima intelektualnog vlasništva.<br />
Pristupanjem Europskoj uniji, teritorij na kojem vrijedi načelo tzv. iscrpljenja prava intelektualnog<br />
vlasništva proširit će se na ukupni teritorij EU-a. To načelo podrazumijeva<br />
da nositelj prava ne može <strong>za</strong>braniti dalju distribuciju proizvoda koji sadrži predmet prava<br />
intelektualnog vlasništva na teritoriju na čijem ga je tržištu prvi put stavio u promet.<br />
UTJECAJ ZAKONODAVNIH PROMJENA NA POJEDINE SEKTORE<br />
09<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.<br />
Većina promjena u hrvatskom <strong>za</strong>konodavstvu na području intelektualnog vlasništva podjednako<br />
će utjecati na sve gospodarske sektore. Samo manji dio tih promjena utjecat će na<br />
neke određene sektore.<br />
U formalnom usklađivanju hrvatskog <strong>za</strong>konodavstva u području patenata, na primjer,<br />
uvođenje instituta svjedodžbe o dodatnoj <strong>za</strong>štiti utjecat će na proizvodnju lijekova namijenjenih<br />
ljudima ili životinjama, odnosno na proizvodnju sredstava <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu bilja. Njome će se<br />
omogućiti produženje trajanja <strong>za</strong>štite temeljnog patenta priznatog <strong>za</strong> tu vrstu proizvoda <strong>za</strong><br />
čije je stavljanje u promet potrebno odobrenje nadležnog državnog tijela. Time se nositelju<br />
temeljnog patenta nadoknađuje vrijeme tijekom kojeg nije mogao staviti svoj proizvod na<br />
tržište zbog obveze dugotrajnih ispitivanja nužnih <strong>za</strong> njegovu registraciju. Uvođenje instituta<br />
svjedodžbe o dodatnoj <strong>za</strong>štiti ide u prilog farmaceutskim i dijelu kemijskih tvrtki koje<br />
svoje poslovanje temelje na vlastitom istraživanju i razvoju, te time doprinose tehnološkom<br />
napretku, napretku medicine i zdravstva, te proizvodnji hrane. S druge strane, produženje<br />
trajanja <strong>za</strong>štite patentom produžava praktički monopolistički položaj proizvoda na tržištu,<br />
što omogućava održavanje njegove visoke cijene. Tim se odgađa mogućnost stavljanja u<br />
promet konkurentskih tzv. generičkih proizvoda, koji su u pravilu znatno jeftiniji. Dakle,<br />
uvođenje instituta svjedodžbe o dodatnoj <strong>za</strong>štiti utjecat će i na poslovanje generičkih tvrtki,<br />
a u određenoj mjeri i na rast troškova sustava javne zdravstvene <strong>za</strong>štite.<br />
Pristupanjem Europskoj uniji u Hrvatskoj će se pojaviti jedno novo pravo intelektualnog<br />
vlasništva – neregistrirani di<strong>za</strong>jn Zajednice. On se stječe bez formaliziranog postupka registracije,<br />
odgovarajućim otkrivanjem di<strong>za</strong>jna javnosti na području Europske unije.<br />
Prava temeljem neregistriranog di<strong>za</strong>jna uža su od prava koja proizlaze iz registriranog<br />
di<strong>za</strong>jna i odnose se na <strong>za</strong>branu uporabe koja proizlazi iz umnožavanja <strong>za</strong>štićenog di<strong>za</strong>jna.<br />
Posljedice uvođenja neregistriranog di<strong>za</strong>jna utjecat će na područje onih proizvodnih grana<br />
koje se temelje na proizvodima <strong>za</strong> koje je karakteristična stalna dinamična promjena di<strong>za</strong>jna<br />
(npr., modna industrija odnosno proizvodnja odjeće i obuće).
RELEVANTNE INSTITUCIJE<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.<br />
10<br />
Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo (DZIV) središnja je institucija u Hrvatskoj. U njegovoj<br />
su nadležnosti stručni poslovi razvoja sustava intelektualnog vlasništva te većina<br />
postupaka <strong>za</strong> stjecanje prava intelektualnog vlasništva.<br />
U skladu s prihvaćenom suvremenom ulogom nacionalnih <strong>za</strong>voda <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo<br />
u europskim zemljama, putem Informacijskog centra <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo (INCENTIV)<br />
razvija i javni informacijsko-uslužni servis <strong>za</strong> potporu stjecanju i efikasnoj upotrebi intelektualnog<br />
vlasništva domaćem gospodarstvu i drugim relevantnim društvenim sektorima.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva u sklopu različitih programa <strong>za</strong> poticanje<br />
inovativnosti razvija aktivnosti i pruža financijsku potporu <strong>za</strong>štiti i upotrebi intelektualnog<br />
vlasništva.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja provodi postupke <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu oznaka<br />
zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u području poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda<br />
te razvija programe i aktivnosti <strong>za</strong> poticanje njihove <strong>za</strong>štite i odgovarajuće primjene.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo znanosti, obrazovanja i športa putem svojih programa i aktivnosti koje provode<br />
nadležne agencije kao što su BICRO i Hrvatski institut <strong>za</strong> tehnologiju (HIT) osigurava stručnu<br />
i financijsku potporu komercijali<strong>za</strong>ciji inovacija. Potporu u ovom području daju također <strong>Hrvatska</strong><br />
agencija <strong>za</strong> malo gospodarstvo (HAMAG) i <strong>Hrvatska</strong> banka <strong>za</strong> obnovu i razvitak (HBOR).<br />
U pogledu provedbe <strong>za</strong>štićenih prava intelektualnog vlasništva dodatne informacije<br />
mogu pružiti nadležna tijela i službe državne uprave (policija, carinska uprava, državno<br />
odvjetništvo, inspektorat, nadležni sudovi).<br />
Europski patentni ured (European Patent Office, EPO) sa sjedištem u Münchenu provodi<br />
postupak ispitivanja Europskog patenta, koji vrijedi na teritoriju zemalja članica Europske<br />
patentne organi<strong>za</strong>cije prema odabiru nositelja patenta te osigurava odgovarajuće informacije<br />
o postupku i niz informacijskih servisa na bazi patentnih informacija.<br />
Ured <strong>za</strong> harmoni<strong>za</strong>ciju na unutarnjem tržištu (Office for Harmoni<strong>za</strong>tion in the Internal Market,<br />
OHIM) sa sjedištem u Alicanteu provodi postupak priznanja žiga Zajednice i di<strong>za</strong>jna Zajednice<br />
koji vrijede na teritoriju EU-a, te daje informacije o postupcima <strong>za</strong>štite te informacijske<br />
servise na bazi informacija o žigovima i registriranom di<strong>za</strong>jnu Zajednice. Slične regionalne<br />
organi<strong>za</strong>cije postoje i u nekim drugim regijama (npr. Euroazijska patentna organi<strong>za</strong>cija <strong>za</strong><br />
veći broj zemalja bivšeg SSSR-a ili afričke regionalne patentne organi<strong>za</strong>cije OAPI i ARIPO).<br />
Svjetska organi<strong>za</strong>cija <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo (World Intellectual Property Organi<strong>za</strong>tion,<br />
WIPO) sa sjedištem u Ženevi, uz temeljnu ulogu razvoja međunarodnog sustava <strong>za</strong>štite<br />
intelektualnog vlasništva razvija niz informacijskih servisa, publikacija i aktivnosti usmjerenih<br />
na poticanje <strong>za</strong>štite i efikasne upotrebe intelektualnog vlasništva u svrhu gospodarskog<br />
razvoja zemalja. Sve suverene zemlje u pravilu imaju nacionalne urede <strong>za</strong> priznanje<br />
odnosno registraciju intelektualnog vlasništva na svojem teritoriju i mogu dati informacije<br />
o sustavu <strong>za</strong>štite intelektualnog vlasništva u zemlji.<br />
CARNet (HR-DNS služba) je hrvatsko nacionalno tijelo <strong>za</strong> registraciju i održavanje .hr domene.<br />
Pored tehničkog i administrativnog djelovanja, CARNet na <strong>za</strong>htjev provodi arbitražne<br />
postupke <strong>za</strong> rješavanje sporova o poddomenama unutar .hr domene.
NAJČEŠĆA PITANJA<br />
1. NAVEDITE I KRATKO OPIŠITE BAREM TRI OBLIKA INTELEKTUALNOG<br />
VLASNIŠTVA POMOĆU KOJIH PODUZETNIK MOŽE OSTVARITI POVOLJNIJI<br />
POLOŽAJ NA TRŽIŠTU.<br />
Poduzetnik može <strong>za</strong>štititi svoj proizvod ili uslugu na brojne načine. Neki od najvažnijih i<br />
najčešće korištenih oblika <strong>za</strong>štite su:<br />
<strong>za</strong>štita izuma patentom<br />
obilježavanje proizvoda ili usluga žigom<br />
<strong>za</strong>štita vanjskog izgleda proizvoda industrijskim di<strong>za</strong>jnom<br />
<strong>za</strong>štita pisanog, umjetničkog ili druge vrste djela autorskim odnosno srodnim pravom<br />
<strong>za</strong>štita znanja i iskustva poslovnom tajnom.<br />
2. KOJA JE TEMELJNA RAZLIKA U OSTVARIVANJU PRAVA INDUSTRIJSKOG<br />
VLASNIŠTVA I AUTORSKOG ODNOSNO SRODNIH PRAVA?<br />
11<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.<br />
Prava industrijskog vlasništva stječu se postupcima priznavanja (<strong>za</strong> patent) ili registracijom<br />
pred nadležnim tijelom države ili regije. U Republici Hrvatskoj nadležno tijelo je Državni <strong>za</strong>vod<br />
<strong>za</strong> intelektualno vlasništvo. Za razliku od industrijskog vlasništva autorsko pravo stječe se<br />
automatski samim nastankom autorskog djela, bez posebnih postupaka i dodatnih troškova.<br />
3. KOJE OBLIKE INTELEKTUALNOG VLASNIŠTVA KOJE SE NE MOŽE ŠTITITI<br />
TEMELJEM POSEBNIH ZAKONA I PROPISA O INTELEKTUALNOM VLASNIŠTVU<br />
POZNAJETE I KAKVA JE NJIHOVA VAŽNOST?<br />
Što se tiče industrijskog vlasništva, te autorskog i srodnih prava, njihova se <strong>za</strong>štita temelji<br />
na posebnim <strong>za</strong>konima i propisima. Međutim <strong>za</strong> svakog poduzetnika osobito je važno da<br />
uoči da postoje njegove vlastite informacije koje su osobito bitne <strong>za</strong> ostvarivanje dobiti na<br />
tržištu. Tu se može raditi o znanju i iskustvu (know-how), poslovnim i marketinškim planovima,<br />
poslovnim metodama, te povjerljivim informacijama drugog sadržaja. Sve ovakve i<br />
slične kategorije informacija predstavljaju također intelektualno vlasništvo <strong>za</strong> koje ne postoje<br />
formalni, <strong>za</strong>konom propisani oblici <strong>za</strong>štite, ali se na praktičnoj razini one mogu štititi<br />
poslovnom tajnom. Zaštita poslovnom tajnom temelji se na izravnim ugovorima o čuvanju<br />
tajne između vlasnika informacije i osoba kojima je takva informacija dostupna, te na dobroj<br />
organi<strong>za</strong>ciji poslovanja kojom se onemogućuje da se do takve povjerljive informacije<br />
dođe na slučajan ili nekontrolirani način.<br />
4. NA KOJI NAČIN SAMOSTALNO, BEZ STRUČNE POMOĆI, MOŽETE PROVJERITI JE LI<br />
ODREĐENO INDUSTRIJSKO VLASNIŠTVO ZAŠTIĆENO U REPUBLICI HRVATSKOJ?<br />
Za poduzetnika je osobito važno poznavanje prilika na tržištu na kojemu posluje. To<br />
uključuje i dobro poznavanje proizvoda i usluga konkurencije. Mnogi proizvodi i usluge<br />
koji se na tržištu pojavljuju mogu biti <strong>za</strong>štićeni nekim oblikom industrijskog vlasništva.<br />
Da bi poduzetnik izbjegao situaciju u kojoj krši prava drugih poduzetnika koji nastupaju<br />
na tržištu pojedine zemlje ili regije, on mora provjeriti status <strong>za</strong>štite srodnog ili sličnog<br />
proizvoda ili usluge, koji na tom tržištu već postoje. U Republici Hrvatskoj poduzetnik to
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.<br />
12<br />
može napraviti samostalno pomoću javnih, besplatnih ba<strong>za</strong> podataka priznatih odnosno<br />
registriranih prava industrijskog vlasništva na službenim stranicama Državnog <strong>za</strong>voda <strong>za</strong><br />
intelektualno vlasništvo ili može <strong>za</strong>tražiti profesionalnu pomoć informacijskog centra Zavoda,<br />
INCENTIV-a. Zaštita proizvoda i usluga na širem regionalnom ili međunarodnom<br />
tržištu može se provjeriti pomoću ba<strong>za</strong> podataka navedenih u tekstu ili izravnim upitom<br />
upućenim pojedinim nacionalnim uredima.<br />
5. NA KOJI NAČIN SAMOSTALNO, BEZ STRUČNE POMOĆI, MOŽETE PRIKUPITI<br />
INFORMACIJE O ODREĐENOM IZUMU?<br />
Podaci o postojećim izumima pohranjeni su u ba<strong>za</strong>ma podataka nacionalnih i regionalnih patentnih<br />
ureda, te u bazi Svjetske organi<strong>za</strong>cije <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo. Najveća takva ba<strong>za</strong> s više<br />
od 65 milijuna patentnih dokumenata je ba<strong>za</strong> Europskog patentnog ureda, koja je dostupna<br />
putem interneta (hr.espacenet.com) a njeno korištenje je besplatno. Za mnoge potrebe ova je<br />
ba<strong>za</strong> poduzetniku, koji nije profesionalac u području intelektualnog vlasništva, više nego dovoljna<br />
<strong>za</strong> prikupljanje osnovnih podataka o izumu. Međutim, <strong>za</strong> potpunije prikupljanje podataka<br />
koji su potrebni u mnogim poslovnim situacijama (priprema istraživačko-razvojnih projekata,<br />
priprema prijave patenta, utvrđivanje pravnog statusa pojedinog patenta, pregled stanja tehnike<br />
itd.) poželjno je <strong>za</strong>tražiti profesionalnu pomoć kakvu u Republici Hrvatskoj pruža Državni<br />
<strong>za</strong>vod <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo putem svog informacijskog centra, INCENTIV-a.<br />
6. KAKAV JE ODNOS IZMEĐU TVRTKE (NAZIVA PODUZEĆA), ŽIGA I IMENA INTER-<br />
NETSKE DOMENE?<br />
Često je mišljenje da ime poduzeća samo po sebi može poslužiti kao oblik <strong>za</strong>štite proizvoda<br />
i usluga na tržištu. To međutim nije točno, jer se <strong>za</strong>štita znaka <strong>za</strong> određene proizvode i/ili<br />
usluga postiže registracijom odgovarajućeg žiga. Pritom žig može, ali ne mora, sadržavati<br />
naziv poduzeća – tvrtku. Pojedino poduzeće može posjedovati veliki broj različitih žigova,<br />
koji dugoročno bitno doprinose prepoznatljivosti proizvoda odnosno usluga koje se njima<br />
obilježavaju. Žig je stoga jedno od najsnažnijih marketinških sredstava uopće, a stjecanjem<br />
visokog stupnja prepoznatljivosti i sam može postići iznimnu tržišnu vrijednost. Ime<br />
internetske domene je ljudima čitljiv način adrese putem koje se pristupa pojedinoj internetskoj<br />
stranici. Registrirano ime internetske domene može biti pove<strong>za</strong>na s nazivom<br />
poduzeća – tvrtkom, ali i s oznakom pojedinog proizvoda ili usluge - žigom. Iako postoje<br />
određene dodirne točke između žiga i imena internetske domene, oni se zbog suštinski<br />
različitog načina korištenja u mnogo čemu razlikuju. Tako na primjer žig vrijedi samo na<br />
nacionalnim tržištima, a internetska domena vrijedi globalno. Žig može biti verbalni (čisti<br />
tekst), figurativni (može sadržavati grafičke elemente) ili trodimenzionalni, dok je naziv internetske<br />
domene uvijek samo tekstualni. Suštinske razlike postoje i u postupcima njihove<br />
registracije i održavanja.<br />
7. SUSTAVI POMOĆU KOJIH SE OLAKŠAVAJU POSTUPCI MEĐUNARODNE ZAŠTITE<br />
INDUSTRIJSKOG VLASNIŠTVA.<br />
Madridski sustav <strong>za</strong> međunarodnu <strong>za</strong>štitu žigova<br />
Haški sustav <strong>za</strong> međunarodnu registraciju industrijskog di<strong>za</strong>jna<br />
Sustav međunarodne prijave patenta temeljem Ugovora o suradnji na području<br />
patenata (PCT)
8. ŠTO JE TO EUROPSKI PATENT I NA KOJI GA NAČIN MOŽETE PRIJAVITI?<br />
Europski patent je sustav <strong>za</strong>štite izuma utemeljen na Europskoj patentnoj konvenciji<br />
(EPK). Europskoj patentnoj konvenciji do sada je pristupilo 35 zemalja (uključujući Republiku<br />
Hrvatsku) i taj će se broj i ubuduće povećavati. Tim je sustavom pojednostavljeno<br />
priznavanje patenta istovremeno u većem broju zemalja. Postupak <strong>za</strong>počinje upućivanjem<br />
patentne prijave Europskom patentnom uredu (EPO) izravno ili putem nacionalnog ureda<br />
kakav je i Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo. EPO dalje provodi cjelokupni postupak<br />
do samog priznanja patenta. Priznati patent EPO prosljeđuje u nacionalne urede onih<br />
zemalja <strong>za</strong> koje je <strong>za</strong>tražena <strong>za</strong>štita, a koje sve prihvaćaju EPO-ov rezultat ispitivanja.<br />
Troškovi postupka plaćaju se EPO-u, a troškovi održavanja patenta nacionalnim uredima<br />
zemalja u kojima je patent u važenju.<br />
9. ŠTO SU TO EUROPSKI ŽIG I EUROPSKI DIZAJN?<br />
Kao i svi ostali oblici intelektualnog vlasništva, <strong>za</strong>štita žiga i industrijskog di<strong>za</strong>jna su teritorijalna<br />
prava koja se u pravilu odnose na teritorij pojedine države. S druge strane, jedan<br />
od temelja Europske unije je jedinstveno <strong>za</strong>jedničko tržište. Da bi se na jednostavan način<br />
steklo pravo žiga odnosno industrijskog di<strong>za</strong>jna na tom <strong>za</strong>jedničkom tržištu, uvedena je<br />
mogućnost registracije europskog žiga, odnosno europskog di<strong>za</strong>jna, jedinstvenim postupkom<br />
pri Uredu <strong>za</strong> harmoni<strong>za</strong>ciju unutarnjeg tržišta (OHIM), koji tada vrijede u svim zemljama<br />
Europske unije.<br />
13<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.
GDJE DO INFORMACIJA?<br />
14<br />
Institucije<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.<br />
INCENTIV, Informacijski centar <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo<br />
Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo<br />
Ulica grada Vukovara 78, Zagreb<br />
tel.: (01) 6109 825<br />
faks: (01) 6112 017<br />
info@dziv.hr<br />
www.dziv.hr<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
Ulica grada Vukovara 78, Zagreb<br />
tel.: (01) 6106 111<br />
info@mingorp.hr<br />
www.mingorp.hr<br />
<strong>Mini</strong>starstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja<br />
Ulica grada Vukovara 78, Zagreb<br />
tel.: (01) 6106 111<br />
faks: (01) 6109 201<br />
office@mps.hr<br />
www.mps.hr<br />
Zavod <strong>za</strong> sjemenarstvo i rasadničarstvo<br />
Usorska 19, Osijek-Brijest<br />
tel.: (031) 275 200<br />
faks: (031) 275 208<br />
<strong>za</strong>vod-<strong>za</strong>-sjemen-rasad@os.tel.hr<br />
www.zsr.hr<br />
Državni inspektorat (središnji ured)<br />
Petračićeva 4<br />
tel.: (01) 3696 400<br />
faks: (01) 3696 597<br />
www.inspektorat.hr<br />
Carina, Carinska uprava Republike Hrvatske<br />
tel.: 0800 1222; (01) 6102 333<br />
ured-ravnatelja@carina.hr<br />
www.carina.hr<br />
BICRO, Poslovno informacijski centar Hrvatske<br />
Planinska 1, Zagreb<br />
tel.: (01) 2352 601<br />
faks: (01) 2352 615<br />
ured-bicro@bicro.hr<br />
www.bicro.hr
HAMAG, <strong>Hrvatska</strong> agencija <strong>za</strong> malo gospodarstvo<br />
Prilaz Gjure Deželića 7, Zagreb<br />
tel.: (01) 4881 000<br />
faks: (01) 4881 009<br />
hamag@hamag.hr<br />
www.hamag.hr<br />
HBOR, <strong>Hrvatska</strong> banka <strong>za</strong> obnovu i razvitak<br />
Strossmayerov trg 9, Zagreb<br />
tel.: (01) 4591 666<br />
faks: (01) 4591 721<br />
ured-uprave@hbor.hr<br />
www.hbor.hr<br />
CARNet HR-DNS služba<br />
Josipa Marohnića 5<br />
tel.: (01) 6165 530<br />
faks: (01) 6165 531<br />
admin@dns.hr<br />
www.dns.hr<br />
15<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.<br />
Internetske stranice<br />
Opći izvori informacija o intelektualnom vlasništvu<br />
www.dziv.hr<br />
Stranica Državnog <strong>za</strong>voda <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo, najpotpuniji izvor informacija o<br />
<strong>za</strong>štiti intelektualnog vlasništva u Hrvatskoj.<br />
www.epo.org<br />
Stranica Europske patentne organi<strong>za</strong>cije, koje je i <strong>Hrvatska</strong> članica, jedan je od najznačajnijih<br />
izvora patentnih informacija.<br />
www.wipo.int<br />
Portal Svjetske organi<strong>za</strong>cije <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo pokriva sva područja intelektualnog<br />
vlasništva. Ima vrlo informativno poglavlje posvećeno malom i srednjem poduzetništvu<br />
(www.wipo.int/sme/en/).<br />
oami.europa.eu<br />
Stranica Ureda <strong>za</strong> harmoni<strong>za</strong>ciju unutarnjeg tržišta (Office for Harmoni<strong>za</strong>tion of the Internal<br />
Market, OHIM), središnjeg tijela <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu žiga i industrijskog di<strong>za</strong>jna u Europskoj<br />
uniji.<br />
Slobodno dostupne baze podataka industrijskog vlasništva<br />
www.dziv.hr/DigitalLibrary<br />
Baze Državnog <strong>za</strong>voda <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo s objavljenim prijavama <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu i<br />
priznatim pravima <strong>za</strong> patente, žigove i industrijski di<strong>za</strong>jn. Pri pretraživanju patentnih dokumenata<br />
može poslužiti i Međunarodna klasifikacija patenata, prevedena na hrvatski jezik<br />
na www.dziv.hr:8080/mkp/index.php.
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.<br />
16<br />
hr.espacenet.com<br />
Ba<strong>za</strong> Europskog patentnog ureda, najveća svjetska ba<strong>za</strong> patentnih dokumenata sa sučeljem<br />
na hrvatskom jeziku. Osobito vrijedan izvor tehničkih, pravnih i poslovnih podataka ve<strong>za</strong>nih<br />
uz <strong>za</strong>štitu izuma.<br />
www.epoline.org<br />
Posebno oblikovana ba<strong>za</strong> Europskog patentnog ureda <strong>za</strong> olakšano praćenje bibliografskih<br />
i pravnih podataka ve<strong>za</strong>nih uz <strong>za</strong>štitu izuma.<br />
www.wipo.int/pctdb/en<br />
Stranica Svjetske organi<strong>za</strong>cije <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo s bazom podataka objavljenih<br />
međunarodnih prijava patenata prema Ugovoru o suradnji na području patenata (PCT).<br />
www.wipo.int/ipdl/en/search/madrid/search-struct.jsp<br />
www.wipo.int/romarin<br />
Stranice Svjetske organi<strong>za</strong>cije <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo s ba<strong>za</strong>ma podataka o<br />
međunarodnoj registraciji žigova prema Madridskom sustavu.<br />
www.wipo.int/ipdl/en/search/hague/search-struct.jsp<br />
Stranica Svjetske organi<strong>za</strong>cije <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo s bazom podataka međunarodno<br />
registriranih industrijskih di<strong>za</strong>jna prema Haaškom sustavu.<br />
oami.europa.eu/CTMOnline<br />
Ba<strong>za</strong> podataka <strong>za</strong> žigove Zajednice Ureda <strong>za</strong> harmoni<strong>za</strong>ciju unutarnjeg tržišta.<br />
oami.europa.eu/RCDOnline<br />
Ba<strong>za</strong> podataka <strong>za</strong> di<strong>za</strong>jn Zajednice Ureda <strong>za</strong> harmoni<strong>za</strong>ciju unutarnjeg tržišta.<br />
Druge poveznice korisne malom i srednjem poduzetništvu<br />
www.cetmos.eu<br />
Central European Trade Mark Observation Service (CETMOS), <strong>za</strong>jednička komercijalna usluga<br />
pretraživanja žigova u devet zemalja Srednje Europe uključujući Republiku Hrvatsku.<br />
Jednim <strong>za</strong>htjevom <strong>za</strong> pretraživanje korisnik dobiva izvještaj o identičnim ili sličnim registriranim<br />
žigovima u dotičnim zemljama te na teritoriju EU-a (žig Zajednice).<br />
www.ip4inno.eu<br />
Intelektualno vlasništvo <strong>za</strong> inovacije (Intellectual Property for Innovation, IP4INNO) je nedavno<br />
<strong>za</strong>vršeni projekt u kojemu je sudjelovalo 19 institucija iz Europe uključujući Državni<br />
<strong>za</strong>vod <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo. Namijenjen širenju i uporabi intelektualnog vlasništva u<br />
malim i srednjim poduzećima. Na višejezičnoj internetskoj stranici, koja je jedan od rezultata<br />
projekta, nalaze se brojni korisni sadržaji, znatan dio i na hrvatskom jeziku.<br />
www.ipr-helpdesk.org<br />
Stranica s iznimno korisnim sadržajima koju financira EU. Moguća je pretplata na prateći<br />
informacijski bilten i postavljanje pitanja stručnjacima.<br />
ec.europa.eu/cip/eip_en.htm<br />
Program potpore Europske komisije malom i srednjem poduzetništvu. Obuhvaća i<br />
Hrvatsku.
www.innovaccess.eu<br />
Jednostavan i praktičan vodič <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu različitih oblika intelektualnog vlasništva u različitim<br />
zemljama. Pored ni<strong>za</strong> korisnih uputa, vodič omogućuje procjenu troškova <strong>za</strong>štite.<br />
17<br />
www.<strong>za</strong>mp.hr<br />
HDS ZAMP, organi<strong>za</strong>cija <strong>za</strong> kolektivno ostvarivanje i <strong>za</strong>štitu autorskih glazbenih prava u<br />
Hrvatskoj.<br />
w3.bsa.org/croatia<br />
Business Software Alliance (BSA) je organi<strong>za</strong>cija <strong>za</strong> promicanje sigurnog i <strong>za</strong>konitog digitalnog<br />
svijeta. Njena je djelatnost usko pove<strong>za</strong>na sa <strong>za</strong>štitom autorskih prava u informatičkoj<br />
industriji i poduzetništvom.<br />
LITERATURA<br />
1. J. Adamović, M. Dika, I. Gliha, I. Josipović, Lj. Kuterovac, R. Matanovac, A Rački<br />
Marinković, T. Sučić, Ž. Topić, Hrvatsko pravo intelektualnog vlasništva u svjetlu pristupa<br />
Europskoj uniji, Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo i Narodne novine, Zagreb<br />
2006.<br />
2. J. Adamović, B. Blažević, A. Cvetić, I. Gliha, I. Kunda, R. Matanovac, S. Matešić, K.<br />
Parać, A. Rački Marinković, M. Šiša Hrlić, Ž. Topić, G. Vuković, S. Zate<strong>za</strong>lo, Prilagodba<br />
hrvatskog prava intelektualnog vlasništva europskom pravu (Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> intelektualno<br />
vlasništvo i Narodne novine, Zagreb 2007.)<br />
3. WIPO i ITC (skupina autora), Razmjena vrijednosti. Pregovaranje o sporazumima o licenciranju<br />
tehnologije. Priručnik <strong>za</strong> obuku. (Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo i<br />
Svjetska organi<strong>za</strong>cija <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo, Zagreb 2006.)<br />
4. Priručnik <strong>za</strong> pretraživanje i ispitivanje u području patenata (Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> intelektualno<br />
vlasništvo, Zagreb, 2006., www.dziv.hr/prirucnici/hr_guidelines/hr/hrpat.htm)<br />
5. Priručnik <strong>za</strong> ispitivanje žigova (Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo, Zagreb, 2007.,<br />
www.dziv.hr/prirucnici/hr_guidelines/hr/hrmrk.htm)<br />
6. R. Matanovac Vučković, Zbirka propisa u području prava intelektualnog vlasništva (Narodne<br />
novine i Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> intelektualno vlasništvo, Zagreb, 2008.)<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.
BILJEŠKE<br />
18<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.
<strong>Mini</strong>vodiči namijenjeni poduzetnicima su dostupni <strong>za</strong> preuzimanje na<br />
Internet stranicama projekta:<br />
Javna nabava<br />
Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode<br />
Prava intelektualnog vlasništva<br />
Sigurnost hrane<br />
Zaštita okoliša<br />
Zaštita potrošača<br />
Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore<br />
19<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.<br />
Poboljšavanje informiranosti hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice<br />
EU CARDS projekt: EuropeAid/121473/C/SV/HR<br />
Pripremajući se <strong>za</strong> ula<strong>za</strong>k u Europsku uniju, Republika <strong>Hrvatska</strong> provodi značajne izmjene<br />
<strong>za</strong>kona i propisa koje će bitno utjecaj na hrvatsku <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu. Ove su promjene<br />
neophodne kako bi hrvatski poslovni sektor dostigao standarde Europske unije i postao<br />
konkurentan u Uniji i na globalnom tržištu. Stoga ovaj projekt, koji je financiran od Europske<br />
unije, ima <strong>za</strong> cilj unaprijediti <strong>poslovnu</strong> klimu u Hrvatskoj razvijanjem instrumenata<br />
<strong>za</strong> procjenu učinaka <strong>za</strong>konskih promjena na hrvatsku <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu, te također<br />
poboljšati informiranost poslovne <strong>za</strong>jednice o tim promjenama.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
Ulica grada Vukovara 78, HR-10000 Zagreb, <strong>Hrvatska</strong><br />
T: (0)1 610-9773<br />
F: (0)1 610-9777<br />
E: bizimpact@mingorp.hr<br />
W: www.bizimpact.hr
<strong>Mini</strong>vodič: Prava intelektualnog vlasništva travanj 2009.<br />
Ovaj minivodič izrađen je u sklopu BIZimpact projekta “Poboljšavanje informiranosti hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice”<br />
uz financijsku potporu Europske unije. Iznesena stajališta ne odražavaju nužno stajališta Europske komisije.
MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Sigurnost hrane<br />
<strong>Mini</strong>vodič <strong>za</strong> <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
EU CARDS projekt<br />
Poboljšavanje informiranosti<br />
hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva I www.mingorp.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> agencija <strong>za</strong> malo gospodarstvo I www.hamag.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> gospodarska <strong>komora</strong> I www.hgk.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> I www.hok.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> udruga poslodavaca I www.hup.hr
MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Sigurnost hrane<br />
<strong>Mini</strong>vodič <strong>za</strong> <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu<br />
MINISTARSTVO POLJOPRIVREDE,<br />
RIBARSTVA I RURALNOG RAZVOJA<br />
EU CARDS projekt<br />
Poboljšavanje informiranosti<br />
hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice
PREDGOVOR<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
04<br />
U procesu pridruživanja Europskoj uniji Republika <strong>Hrvatska</strong> provodi promjene <strong>za</strong>kona i<br />
propisa koje će znatno utjecati na <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu. Te su promjene nužne kako bi hrvatske<br />
tvrtke <strong>za</strong>dovoljile standarde Europske unije i bile konkurentne kako na tržištu EU-a<br />
tako i na globalnom tržištu.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva svjesno je da <strong>za</strong>konske promjene mogu<br />
stvoriti poteškoće hrvatskim tvrtkama i da im treba stalno davati pravodobne informacije<br />
kako bi uskladile poslovanje s novim propisima i standardima. Uz to, nova pravila donose<br />
tvrtkama dodatne troškove u pogledu vremena, opreme i <strong>za</strong>poslenika.<br />
Svjesni smo i specifične situacije u kojoj se nalaze naši mali i srednji poduzetnici, koji čine<br />
gotovo 99% ukupnog poslovnog sektora. Za razliku od velikih tvrtki, oni uglavnom nemaju<br />
<strong>za</strong>poslenike specijalizirane <strong>za</strong> praćenje promjena <strong>za</strong>kona i propisa.<br />
Kako bi pomoglo malim i srednjim poduzetnicima da svoje poslovanje usklade sa <strong>za</strong>konskim<br />
promjenama, <strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva pripremilo je, uz potporu<br />
projekta BIZimpact, koji se financira sredstvima Europske unije, niz minivodiča <strong>za</strong><br />
sljedeća <strong>za</strong>konska područja:<br />
Javna nabava<br />
Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode<br />
Prava intelektualnog vlasništva<br />
Sigurnost hrane<br />
Zaštita okoliša<br />
Zaštita potrošača<br />
Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore<br />
<strong>Mini</strong>vodiči upoznaju male i srednje poduzetnike s nacionalnim <strong>za</strong>konodavstvom i <strong>za</strong>konodavstvom<br />
Europske unije, daju pregled izvora informacija i potpora koje su im dostupne u<br />
zemlji i šire te upozoravaju na ono što moraju učiniti kako bi se prilagodili novim pravilima.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva ažurirat će minivodiče svake godine i informirati<br />
Vas o promjenama u svakome od spomenutih područja. Nadamo se da će Vam<br />
ovaj minivodič pomoći pri provedbi propisa i norma u poslovanju te i na taj način pomoći pri<br />
poslovanju i povećanju Vaše konkurentnosti u ovom trenutku važnom <strong>za</strong> razvoj hrvatskoga<br />
gospodarstva.<br />
POTPREDSJEDNIK VLADE REPUBLIKE HRVATSKE<br />
I MINISTAR GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
ZAHVALA<br />
Damir<br />
Polančec, dipl. ing.<br />
Ovaj minivodič izrađen je u okviru projekta BIZimpact koji se financira sredstvima Europske<br />
unije, a u suradnji s Ksenijom Boroš, dr.vet.med., načelnicom Odjela <strong>za</strong> opću higijenu<br />
i opća pravila kontrole hrane u Upravi <strong>za</strong> sigurnost i kakvoću hrane <strong>Mini</strong>starstva poljoprivrede,<br />
ribarstva i ruralnog razvoja, te predstavnicima <strong>Mini</strong>starstva gospodarstva, rada i poduzetništva,<br />
<strong>Mini</strong>starstva zdravstva i socijalne skrbi, Hrvatskog <strong>za</strong>voda <strong>za</strong> norme te tvrtke<br />
Biotechnicon poduzetnički centar d.o.o.
SUBJEKTI U POSLOVANJU S HRANOM<br />
Hrana koja se stavlja na domaće ili međunarodno tržište mora biti sigurna <strong>za</strong> konzumaciju<br />
i dobre kvalitete te ne smije uzrokovati bolesti ljudi. To je postao jedan od bezuvjetnih<br />
<strong>za</strong>htjeva kad je u pitanju trgovina hranom – <strong>za</strong>htjev potrošača, kao i hrvatskog i europskog<br />
<strong>za</strong>konodavstva.<br />
RH kao zemlja kandidatkinja ima obvezu usklađivanja <strong>za</strong>konodavstva s pravnom stečevinom<br />
EU-a. Sigurnost hrane je jedno od <strong>za</strong>htjevnijih područja i u okviru pregovora obuhvaćeno<br />
je Poglavljem 12. – Sigurnost hrane, veterinarstvo i fitosanitarna politika.<br />
Bitno je spomenuti da se <strong>za</strong>konodavstvo u području sigurnosti hrane znatno mijenjalo u<br />
<strong>za</strong>dnjih nekoliko godina i u EU. U cijelosti je izmijenjen pristup sigurnosti hrane. Novim je<br />
<strong>za</strong>konodavstvom obuhvaćen cjelokupan proizvodni lanac počevši od polja odnosno farme na<br />
kojoj se životinje uzgajaju pa sve do proizvodnje hrane odnosno krajnjeg potrošača. Subjektima<br />
u poslovanju s hranom je pak dana primarna odgovornost. Nastavno na nastale izmjene u<br />
<strong>za</strong>konodavstvu, pred proizvođače su postavljeni visoki standardi sigurnosti i kvalitete hrane.<br />
05<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
U današnjem proizvodnom i trgovinskom okruženju, potrošači očekuju korist od većeg izbora<br />
roba i usluga, nižih cijena i više informacija. Žele da kupljena roba bude kvalitetna,<br />
jednostavna <strong>za</strong> uporabu, no jednako tako sigurna i prihvatljiva <strong>za</strong> okoliš.<br />
ZAKONODAVSTVO<br />
Zakonodavstvo u području sigurnosti hrane – Higijenski paket<br />
Novi pristup sigurnosti hrane postavljen je donošenjem europskog <strong>za</strong>kona o hrani – Uredbe<br />
(EC) 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. godine o općim načelima<br />
i uvjetima propisa o hrani kojom se osniva Europska uprava <strong>za</strong> sigurnost hrane<br />
(European Food Safety Authority – EFSA) te utvrđuju postupci u predmetu zdravstvene<br />
ispravnosti hrane. Nastavno na donošenje europskog <strong>za</strong>kona o hrani, 2004. godine donesen<br />
je cijeli niz uredbi koje daljnje uređuju područje higijene i službenih kontrola ve<strong>za</strong>no uz<br />
proizvodnju, preradu i distribuciju hrane, a koje su popularno nazvane „higijenski paket“.<br />
Iste su u EU stupile na snagu 01. siječnja 2006. godine i odredile temelje sustava sigurnosti<br />
hrane u čitavome lancu hrane „od polja do stola“.<br />
Republika <strong>Hrvatska</strong> prati izmjene EU <strong>za</strong>konodavstva u području sigurnosti hrane od 2003.<br />
godine. 2007. godine usvojen je novi Zakon o hrani (NN br. 46/07, 155/08) i isti je dao okvir<br />
<strong>za</strong> usklađivanje s pravnom stečevinom EU u području sigurnosti hrane, a naročito u odnosu<br />
na organi<strong>za</strong>ciju službenih kontrola, pravila higijene te pravila sigurnosti hrane. Zakonom<br />
o hrani preuzete su odredbe Uredbe (EZ) br. 178/2002.<br />
Zakon o hrani (NN br. 46/07, 155/08) daje opće odredbe propisa o hrani, propisuje <strong>za</strong>htjeve<br />
<strong>za</strong> sigurnost hrane i hrane <strong>za</strong> životinje i obveze subjekata u poslovanju s hranom i hranom<br />
<strong>za</strong> životinje, utvrđuje sustave službenih kontrola, laboratorijskih postupaka, upravljanje<br />
krizom, sustav brzog uzbunjivanja, te higijenu hrane i hrane <strong>za</strong> životinje. Zakonom o hrani<br />
također su propisani i opći <strong>za</strong>htjevi kakvoće i označavanja hrane i hrane <strong>za</strong> životinje, kao i<br />
opći <strong>za</strong>htjevi <strong>za</strong> hranu i hranu <strong>za</strong> životinje koja sadrži ili se sastoji ili je proizvedena od genetski<br />
modificiranih organi<strong>za</strong>ma.
06<br />
Neophodno je naglasiti da su prema odredbama Zakona o hrani, subjekti u poslovanju s<br />
hranom primarno odgovorni <strong>za</strong> hranu u svim fa<strong>za</strong>ma proizvodnje, prerade i distribucije<br />
koje su pod njihovom kontrolom.<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
Temeljna odredba Zakona o hrani koja najviše utječe na sustav kontrole sigurnosti hrane<br />
jest obve<strong>za</strong> uvođenja sustava samokontrole utemeljene na načelima sustava analize<br />
opasnosti i kritičnih kontrolnih točaka (engl. Ha<strong>za</strong>rd Analysis and Critical Control Point: u<br />
daljnjem tekstu HACCP) <strong>za</strong> sve objekte u poslovanju s hranom, osim na razini primarne<br />
proizvodnje, te obve<strong>za</strong> primjene dobre higijenske prakse <strong>za</strong> sve objekte uključujući primarnu<br />
proizvodnju. Ista je odredba stupila na snagu 1. siječnja 2009. godine.<br />
Prema odredbama Zakona o hrani, <strong>Mini</strong>starstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja<br />
(MPRRR) određeno je <strong>za</strong> središnje tijelo državne uprave nadležno <strong>za</strong> zdravstvenu ispravnost,<br />
higijenu i kakvoću hrane i hrane <strong>za</strong> životinje, te <strong>za</strong> organi<strong>za</strong>ciju službenih kontrola i<br />
predstavlja kontakt točku prema Europskoj komisiji, a MPRRR, <strong>Mini</strong>starstvo zdravstva i<br />
socijalne skrbi te Državni inspektorat definirani su kao tijela nadležna <strong>za</strong> provođenje inspekcije.<br />
Nastavno na usvajanje Zakona o hrani, izrađeni su i objavljeni pripadajući provedbeni pravilnici<br />
(usklađeni s EU <strong>za</strong>konodavstvom) kako slijedi:<br />
Pravilnik o higijeni hrane (NN br. 99/07, 27/08); usklađen s Uredbom 852/2004,<br />
Pravilnik o higijeni hrane životinjskog podrijetla (NN br. 99/07); usklađen s Uredbom<br />
853/2004,<br />
Pravilnik o službenim kontrolama koje se provode radi verifikacije postupanja u<br />
skladu s odredbama propisa o hrani i hrani <strong>za</strong> životinje, te propisa o zdravlju i <strong>za</strong>štiti<br />
životinja (NN br. 99/07, 74/08); usklađen s Uredbom 882/2004,<br />
Pravilnik o službenim kontrolama hrane životinjskog podrijetla (NN br. 99/07);<br />
usklađen s Uredbom 854/2004,<br />
Pravilnik o mikrobiološkim kriterijima <strong>za</strong> hranu (NN br. 74/08, 156/08); usklađen s<br />
Uredbom 2073/2005,<br />
Pravilnik o provedbenim mjerama <strong>za</strong> određene proizvode na koje se primjenjuju<br />
propisi o hrani (NN br. 154/08); usklađen s Uredbom 2074/2005.<br />
Pravilnikom o označavanju, reklamiranju i prezentiranju hrane (NN br. 41/08)<br />
(usklađen s Direktivama 2000/13/EZ, 87/250/EEZ, 89/396/EEZ, 2008/5/EZ, 2002/67/<br />
EZ, 1999/10/EZ te Uredbom (EZ) br. 608/2004.<br />
Također, donesen je i:<br />
Pravilnik o vođenju upisnika registriranih i odobrenih objekata te o postupcima registracije<br />
i odobravanja objekata u poslovanju s hranom (NN br. 125/08)<br />
Pravilnikom o higijeni hrane propisani su <strong>za</strong>htjevi higijene kojima moraju udovoljavati svi<br />
subjekti koji posluju s hranom bez obzira proizvode li hranu životinjskog ili neživotinjskog<br />
podrijetla. U slučaju proizvodnje hrane životinjskog podrijetla, subjekti koji posluju s hranom<br />
moraju, osim <strong>za</strong>htjeva propisanih Pravilnikom o higijeni hrane udovoljavati i posebnim<br />
pravilima o higijeni hrane životinjskog podrijetla propisanim Pravilnikom o higijeni<br />
hrane životinjskog podrijetla.
Također, subjekti u poslovanju s hranom obvezni su pridržavati se odredbi Pravilnika o<br />
mikrobiološkim kriterijima <strong>za</strong> hranu kojim su preuzete odredbe Uredbe Komisije (EZ) br.<br />
2073/2005. Isti stupa na snagu 01. srpnja 2009. godine.<br />
07<br />
Područje službenih kontrola određeno je pak Pravilnikom o službenim kontrolama koje<br />
se provode radi verifikacije postupanja u skladu s odredbama propisa o hrani i hrani <strong>za</strong><br />
životinje, te propisa o zdravlju i <strong>za</strong>štiti životinja kao općim propisom. U slučajevima kada se<br />
službene kontrole odnose na hranu životinjskog podrijetla pored navedenog općeg propisa<br />
tijela <strong>za</strong> provođenje inspekcije primjenjuju i odredbe Pravilnika o službenim kontrolama<br />
hrane životinjskog podrijetla.<br />
Obzirom na dane im odgovornosti u skladu s odredbama Zakona o hrani i pripadajućim<br />
provedbenim propisima obvezni su udovoljavati propisanim <strong>za</strong>htjevima.<br />
Pravilnikom o vođenju upisnika registriranih i odobrenih objekata te o postupcima registracije<br />
i odobravanja objekata u poslovanju s hranom (NN br. 125/08) propisan je postupak<br />
registracije ili odobravanja objekata u poslovanju s hranom, način vođenja upisnika objekata<br />
u poslovanju s hranom te uvjeti pod kojima subjekti u poslovanju s hranom životinjskog<br />
podrijetla u području primarne proizvodnje hrane stavljaju na tržište manje količine<br />
takvih proizvoda krajnjem potrošaču ili drugim objektima u maloprodaji, koji neposredno<br />
opskrbljuju krajnjeg potrošača.<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
UTJECAJ NA HRVATSKO GOSPODARSTVO<br />
Registracija i odobravanje objekata<br />
Prema Zakonu o hrani „subjekt u poslovanju s hranom“ podrazumijeva svaku fizičku ili<br />
pravnu osobu koja je odgovorna osigurati nesmetanu provedbu odredbi propisa o hrani<br />
unutar poslovanja kojim upravlja.<br />
Oni mogu stavljati proizvode na tržište jedino ako su pripremljeni i ako se njima rukovalo<br />
isključivo u objektima koji <strong>za</strong>dovoljavaju odredbe o općim pravilima higijene i, ukoliko je<br />
propisano, odredbe o posebnim pravilima higijene hrane životinjskog podrijetla te ako su<br />
takvi objekti registrirani odnosno odobreni prema odredbama Pravilnika o vođenju upisnika<br />
registriranih i odobrenih objekata te o postupcima registracije i odobravanja objekata<br />
u poslovanju s hranom (NN br. 125/08)<br />
Subjekt u poslovanju s hranom životinjskog podrijetla prema odredbama istoga Pravilnika<br />
podnosi <strong>za</strong>htjev <strong>za</strong> registraciju ili odobravanje <strong>Mini</strong>starstvu poljoprivrede,<br />
ribarstva ili ruralnog razvoja – Upravi <strong>za</strong> veterinarstvo, dok subjekti u poslovanju s hranom<br />
neživotinjskog podrijetla i ostali subjekti u poslovanju s hranom navedeni u članku<br />
21. predmetnog Pravilnika podnose <strong>za</strong>htjev <strong>za</strong> registraciju <strong>Mini</strong>starstvu zdravstva i<br />
socijalne skrbi.<br />
Registrirani i odobreni objekti moraju biti upisani u upisnik registriranih odnosno odobrenih<br />
objekata koji posluju s hranom sukladno odredbama članaka 3., 7. i 23. navedenoga<br />
Pravilnika prema propisanim nadležnostima pri <strong>Mini</strong>starstvu poljoprivrede, ribarstva i ruralnog<br />
razvoja odnosno <strong>Mini</strong>starstvu zdravstva i socijalne skrbi.
Obveze subjekata u poslovanju hranom<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
08<br />
Općenito, sukladno danim odgovornostima subjekti u poslovanju s hranom kao primarno<br />
odgovorni <strong>za</strong> hranu u svim fa<strong>za</strong>ma proizvodnje, prerade i distribucije koje su pod njihovom<br />
kontrolom dužni su osigurati da hrana koju stavljaju na tržište bude u skladu s propisanim<br />
<strong>za</strong>htjevima iz gore navedenih pravilnika. To se prvenstveno odnosi na:<br />
ispunjavanje <strong>za</strong>htjeva higijene<br />
obvezu uvođenja sustava samokontrole utemeljene na načelima HACCP sustava<br />
osiguravanje sljedivosti u svim fa<strong>za</strong>ma proizvodnje, prerade i distribucije hrane,<br />
hrane <strong>za</strong> životinje, životinja koje se koriste <strong>za</strong> proizvodnju hrane i bilo koje druge<br />
tvari koja je namijenjena ugradnji ili se može očekivati da će biti ugrađena u hranu<br />
ili hranu <strong>za</strong> životinje te povlačenje proizvoda s tržišta u slučaju sumnje u zdravstvenu<br />
ispravnost<br />
ispunjavanje <strong>za</strong>htjeva u odnosu na označavanje hrane<br />
ispunjavanje <strong>za</strong>htjeva s područja kvalitete hrane <strong>za</strong> pripadajuću djelatnost i proizvode.<br />
Primjer obve<strong>za</strong> pri provedbi odredbi Zakona o hrani <strong>za</strong> ugostiteljsku djelatnost i proizvodnju<br />
mliječnih proizvoda<br />
Ugostiteljski objekt<br />
Objekt <strong>za</strong> proizvodnju mliječnih proizvoda<br />
Registracija objekta pri <strong>Mini</strong>starstvu<br />
zdravstva i socijalne skrbi, a prema<br />
Pravilniku o vođenju upisnika<br />
registriranih i odobrenih objekata te o<br />
postupcima registriranja i odobravanja<br />
objekata u poslovanju s hranom<br />
Udovoljavanje <strong>za</strong>htjevima propisanim<br />
Zakonom o hrani i Pravilnikom o higijeni<br />
hrane:<br />
ispunjavanje <strong>za</strong>htjeva higijene<br />
provedba analize rizika u skladu s<br />
HACCP načelima<br />
provedba dobre higijenske prakse<br />
Suradnja s nadležnom županijskom<br />
sanitarnom inspekcijom koja obavlja<br />
nadzor nad proizvodnjom.<br />
Odobravanje objekta od strane <strong>Mini</strong>starstva<br />
poljoprivrede, ribarstva i ruralnog<br />
razvoja, a prema Pravilniku<br />
o vođenju upisnika registriranih i<br />
odobrenih objekata te o postupcima<br />
registriranja i odobravanja objekata u<br />
poslovanju s hranom<br />
Udovoljavanje <strong>za</strong>htjevima Zakona o<br />
hrani, Pravilnika o higijeni hrane i<br />
Pravilnika o higijeni hrane životinjskog<br />
podrijetla:<br />
ispunjavanje <strong>za</strong>htjeva higijene<br />
provedba analize rizika u skladu s<br />
HACCP načelima<br />
provedba dobre higijenske prakse<br />
Suradnja s nadležnom županijskom<br />
veterinarskom inspekcijom koja obavlja<br />
nadzor nad proizvodnjom.
Oba objekta obvezna su udovoljavati <strong>za</strong>htjevima higijene propisanim Pravilnikom o higijeni<br />
hrane, koji ukratko uključuju sljedeće:<br />
Izgradnja, lokacija i veličina objekta u kojem se posluje s hranom moraju biti takvi da:<br />
omogućuju odgovarajuće održavanje, čišćenje i dezinfekciju<br />
sprečavaju kontaminaciju putem zraka<br />
sprečavaju nakupljanje nečistoće, doticaj s otrovnim materijalima, stvaranje konden<strong>za</strong>cije<br />
ili neželjene plijesni na površinama<br />
omogućuju <strong>za</strong>štitu od kontaminacije, naročito suzbijanje štetočina<br />
prema potrebi osiguravaju odgovarajuće temperaturne uvjete <strong>za</strong> rukovanje i<br />
skladištenje hrane<br />
osiguravaju odgovarajući broj <strong>za</strong>hoda s tekućom vodom, koji ne smiju voditi izravno<br />
u prostorije u kojima se rukuje hranom<br />
osiguravaju odgovarajući broj umivaonika <strong>za</strong> pranje ruku smještenih na prikladnim<br />
mjestima, koji moraju imati toplu i hladnu tekuću vodu, sredstva <strong>za</strong> pranje ruku i<br />
higijensko sušenje.<br />
09<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
Podovi<br />
Zidovi<br />
podovi moraju biti od nepropusnoga, neupijajućeg, perivog i neotrovnog materijala,<br />
a ako je prikladno, moraju omogućavati odgovarajuću površinsku odvodnju.<br />
moraju biti izrađeni od nepropusnoga, neupijajućeg, perivog i neotrovnog materijala<br />
te moraju biti glatki do visine primjerene radnjama koje se obavljaju.<br />
Stropovi<br />
stropovi ili, ako nema stropova, unutarnja površina krova te stropne konstrukcije<br />
moraju biti izvedene i izrađene tako da sprečavaju nakupljanje nečistoća i smanjuju<br />
konden<strong>za</strong>ciju vodene pare te sprečavaju razvoj neželjene plijesni i rasipanje čestica.<br />
Prozori i drugi otvori<br />
moraju biti izvedeni tako da sprečavaju nakupljanje nečistoća<br />
prozori koji imaju izravan otvor prema vanjskomu okolišu moraju imati <strong>za</strong>štitne<br />
mrežice koje se mogu lako skidati radi čišćenja<br />
vrata moraju biti glatke površine izrađene od neupijajućeg materijala da se mogu<br />
lako čistiti, i prema potrebi, dezinficirati.<br />
Površine, uključujući površinu opreme<br />
moraju biti od glatkoga, perivog i neotrovnog materijala otpornog na koroziju,<br />
održavani u dobrome stanju i biti prikladne <strong>za</strong> čišćenje i, prema potrebi, dezinficiranje<br />
prema potrebi mora se osigurati odgovarajući prostor <strong>za</strong> čišćenje, dezinfekciju i<br />
skladištenje radnog pribora, koji mora biti od materijala otpornih na koroziju i koji<br />
se lako čiste
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
10<br />
Prijevoz<br />
Oprema<br />
svaki sudoper ili druga oprema predviđena <strong>za</strong> pranje hrane mora imati odgovarajući<br />
dovod tople i hladne vode i mora se redovito čistiti i dezinficirati.<br />
prijevozna sredstva ili spremnici koji se upotrebljavaju <strong>za</strong> prijevoz hrane moraju biti<br />
izrađeni tako da omogućuju odgovarajuće čišćenje i/ili dezinfekciju<br />
prijevozna sredstva ne smiju se upotrebljavati <strong>za</strong> prijevoz bilo čega drugog osim<br />
hrane ako to može dovesti do kontaminacije<br />
ako se obavlja prijevoz različite robe istovremeno, proizvodi moraju, prema potrebi,<br />
biti učinkovito odvojeni.<br />
sav pribor i oprema trebaju biti redovito čišćeni i prema potrebi dezinficirani<br />
opremu treba dobro održavati i postaviti tako da se omogući lako čišćenje<br />
prema potrebi, na opremi treba postaviti odgovarajući kontrolni uređaj (<strong>za</strong> mjerenje<br />
temperature, tlaka, protoka i sl.).<br />
Otpad<br />
iz proizvodnih prostora treba što prije ukloniti otpatke hrane, nejestive nusproizvode<br />
i ostatke ambalaže<br />
spremnici <strong>za</strong> otpad moraju biti s poklopcem, izrađeni tako da se mogu lako čistiti i<br />
dezinficirati<br />
prostore <strong>za</strong> privremeno skladištenje otpada treba izvesti tako da se mogu lako čistiti<br />
i treba ih <strong>za</strong>štititi od štetnika<br />
pri sakupljanju i iznošenju otpada treba mogućnost kontaminacije hrane svesti na<br />
minimum.<br />
Opskrba vodom<br />
mora biti osigurana dovoljna količina vode <strong>za</strong> piće<br />
ako se upotrebljava voda koja nije <strong>za</strong> piće (<strong>za</strong> gašenje požara, proizvodnju pare,<br />
hlađenje i slične svrhe), ona mora protjecati posebnim, pravilno obilježenim sustavom<br />
reciklirana voda ne smije se upotrebljavati na mjestima gdje može kontaminirati<br />
hranu<br />
led mora biti napravljen od pitke vode, a led <strong>za</strong> poleđivanje vode može biti od čiste<br />
vode<br />
para u neposrednom dodiru s hranom ne smije sadržavati tvari opasne <strong>za</strong> zdravlje.<br />
Osobna higijena i izobrazba djelatnika<br />
svaka osoba koja radi u prostoru <strong>za</strong> rukovanje hranom mora održavati visok stupanj<br />
osobne higijene te nositi prikladnu <strong>za</strong>štitnu odjeću<br />
osobe koje boluju od bolesti koja se može prenijeti hranom ili osobe s inficiranim<br />
ozljedama ne smiju rukovati hranom niti ulaziti u prostor u kojem se rukuje hranom
osobe koje rukuju hranom moraju biti osposobljene u području higijene hrane u<br />
skladu sa <strong>za</strong>htjevima posla koji obavljaju<br />
djelatnici trebaju biti obučeni o primjeni HACCP načela i pohađati program izobrazbe<br />
u skladu s posebnim propisima <strong>za</strong> određeni prehrambeni sektor.<br />
Subjekt u poslovanju s hranom ima obvezu uvođenja sustava samokontrole utemeljene<br />
na načelima HACCP sustava. Preporuka je da u izradi i provođenju istoga sudjeluju osobe<br />
<strong>za</strong>poslene u objektu uz podršku i poticaj uprave. Također je u tim moguće uključiti i vanjske<br />
suradnike, tj. konzultante koji imaju iskustva i dovoljno stručnosti u području poslovanja s<br />
hranom.<br />
Pri uvođenju sustava samokontrole uz pomoć vanjskih suradnika, RH pruža dodatne poticaje<br />
odnosno različite oblike sufinanciranja. O istima je potrebno kontaktirati <strong>Mini</strong>starstvo<br />
gospodarstva, rada i poduzetništva, <strong>Mini</strong>starstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja<br />
odnosno lokalnu samoupravu budući su upravo oni koji sufinanciraju takve programe.<br />
11<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
Službene kontrole hrane<br />
Službene kontrole nad proizvodnjom i prometom hrane pripadaju nadležnim inspekcijama<br />
u skladu s odredbama čl. 86. Zakona o hrani, a provode se u skladu s odredbama Pravilnika<br />
o službenim kontrolama koje se provode radi verifikacije postupanja u skladu s odredbama<br />
propisa o hrani i hrani <strong>za</strong> životinje te propisa o zdravlju i <strong>za</strong>štiti životinja (NN 99/07, 74/08) i<br />
Pravilnika o službenim kontrolama hrane životinjskog podrijetla (NN 99/07):<br />
Veterinarska inspekcija (<strong>Mini</strong>starstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja) obavlja<br />
nadzor nad proizvodnjom hrane pretežno životinjskog podrijetla te proizvodnjom hrane <strong>za</strong><br />
životinje.<br />
Sanitarna inspekcija (<strong>Mini</strong>starstvo zdravstva i socijalne skrbi) obavlja nadzor nad proizvodnjom<br />
hrane pretežno neživotinjskog podrijetla te maloprodajom, osim u objektima koje<br />
je odobrilo <strong>Mini</strong>starstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja sukladno odredbama<br />
Pravilnika o vođenju upisnika registriranih i odobrenih objekata te o postupcima registriranja<br />
i odobravanja objekata u poslovanju s hranom (NN br. 125/08).<br />
Posljedice neispunjavanja <strong>za</strong>konskih odredba iz područja sigurnosti hrane<br />
U slučajevima kada osobe koje provode službenu kontrolu utvrde nesukladnosti u odnosu<br />
na <strong>za</strong>htjeve propisa o hrani, naredit će poduzimanje korektivnih mjera ili ukoliko su nesukladnosti<br />
tolike da mogu ugroziti zdravlje ljudi, poslovanje će biti <strong>za</strong>branjeno.
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
12<br />
MEĐUNARODNE NORME ZA SUSTAV SIGURNOSTI HRANE – POMOĆNI ALATI ZA<br />
USPJEŠNO PROVOĐENJE<br />
Otkada je tržište hrane postalo globalno, i problem sigurnosti hrane postaje veći nego<br />
ikada. Sudionici prehrambenog lanca sve više uočavaju potrebu da na međunarodnoj razini<br />
usklade norme koje će osigurati potpuni sustav upravljanja sigurnošću hrane i omogućiti<br />
im da proizvedu i na tržište stave potpuno sigurnu i kvalitetnu hranu.<br />
Stoga su donesene brojne norme u kojima se utvrđuju <strong>za</strong>htjevi <strong>za</strong> upravljanjem sigurnošću<br />
i kvalitetom hrane, a podržavaju postojeću <strong>za</strong>konsku regulativu.<br />
Norme se donose konsenzusom, a utvrđuju <strong>za</strong>htjeve, pravila, smjernice ili definicije<br />
svojstava kako bi se osiguralo da materijali, proizvodi, procesi i usluge budu prikladni <strong>za</strong><br />
svoju namjenu.<br />
Normama se utvrđuju različiti <strong>za</strong>htjevi <strong>za</strong>:<br />
kvalitetu proizvoda<br />
sigurnost proizvoda<br />
sljedivost proizvoda<br />
<strong>za</strong>štitu sigurnosti i zdravlja ljudi<br />
<strong>za</strong>štitu okoliša itd.<br />
Pred hrvatske proizvođače i distributere hrane također se sve češće postavljaju <strong>za</strong>htjevi<br />
<strong>za</strong> primjenu određenih norma, prije svega od strane velikih trgovačkih lanaca, ali i kao<br />
<strong>za</strong>htjevi potrošača kojima je sve važnija kvaliteta i sigurnost prehrambenih proizvoda.<br />
Dobro organizirani i razvojno usmjereni veliki trgovački sustavi sve više preuzimaju<br />
nadzor nad proizvodnjom, sigurnošću i kvalitetom robe koju prodaju, sustavno istražuju<br />
i prate potrebe kupaca, kontroliraju proizvodnju, usmjeravaju razvoj proizvoda i sve jače<br />
utječu na oblikovanje prehrambenih navika i gospodarska kretanja ok ruženja u kojem<br />
djeluju.<br />
Hrvatski <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> norme kao nacionalno normirno tijelo Republike Hrvatske promiče i<br />
razvija djelatnost nacionalne normi<strong>za</strong>cije. Promicanjem uloge i značenja normi<strong>za</strong>cije na<br />
nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini i njezinim stalnim razvojem, Hrvatski <strong>za</strong>vod<br />
<strong>za</strong> norme:<br />
pridonosi kvaliteti i konkurentnosti hrvatskoga gospodarstva<br />
olakšava izla<strong>za</strong>k kvalitetnih hrvatskih proizvoda na međunarodno tržište<br />
sudjeluje u ispunjavanju <strong>za</strong>htjeva <strong>za</strong> članstvo Republike Hrvatske u Europskoj uniji i<br />
obve<strong>za</strong> koje će Republika <strong>Hrvatska</strong> imati kao članica Europske unije.<br />
Osnivanjem i početkom rada Hrvatskog <strong>za</strong>voda <strong>za</strong> norme 2005. godine ispunjen je <strong>za</strong>htjev<br />
Europske unije <strong>za</strong> odvajanjem <strong>za</strong>konodavne funkcije od djelatnosti normi<strong>za</strong>cije, akreditacije<br />
i ocjene sukladnosti. To je bio preduvjet <strong>za</strong> usklađivanje s pravnom stečevinom u<br />
području slobode kretanja roba i početak pregovora o punopravnome članstvu Republike<br />
Hrvatske u Europskoj uniji u tome području. Članstvom u međunarodnim organi<strong>za</strong>cijama<br />
<strong>za</strong> normi<strong>za</strong>ciju ISO i IEC, preuzimanjem uloge nacionalnoga normirnog tijela<br />
u Europskom institutu <strong>za</strong> telekomunikacijske norme ETSI i pridruženim članstvom
u europskim organi<strong>za</strong>cijama <strong>za</strong> normi<strong>za</strong>ciju CEN i CENELEC osigurane su informacije<br />
i dokumenti tih organi<strong>za</strong>cija u Republici Hrvatskoj, pravo na sudjelovanje hrvatskih<br />
predstavnika u njihovom radu i pravo na prihvaćanje tih dokumenata na nacionalnoj<br />
razini.<br />
Strategija <strong>za</strong> primjenu pravne stečevine u području slobodnoga kretanja roba utvrdila je<br />
obvezu prihvaćanja svih europskih normi u hrvatsku normi<strong>za</strong>ciju. Hrvatski <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> norme<br />
je prihvatio do 31. prosinca 2008. godine više od 90% europskih normi te ispunio jedan od<br />
devet uvjeta <strong>za</strong> punopravno članstvo u CEN-u i CENELEC-u. Punopravno članstvo HZN-a<br />
u tim organi<strong>za</strong>cijama preduvjet je <strong>za</strong> članstvo Republike Hrvatske u Europskoj uniji. Postupak<br />
prihvaćanja europskih normi se sastojao iz:<br />
prihvaćanja europskih normi kao hrvatskih normi<br />
povlačenja postojećih suprotnih dokumenata (propisa i normi)<br />
13<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
Prihvaćanje svih europskih normi kao hrvatskih i njihove primjene <strong>za</strong> ispunjavanje <strong>za</strong>htjeva<br />
novih propisa omogućit će posti<strong>za</strong>nje europske razine sigurnosti proizvoda i slobodnog<br />
kretanja roba na bez tehničkih <strong>za</strong>preka u trgovini.<br />
Najvažnije norme u području poljoprivredno-prehrambene industrije su sljedeće:<br />
GLOBALGAP - Tijelo privatnog sektora koje uspostavlja dragovoljne norme <strong>za</strong> certifikaciju<br />
poljoprivrednih proizvoda (uključujući akvakulturu) širem svijeta. GLOBALGAP sustav<br />
primjenjuje se na primarnu stočarsku i ratarsku proizvodnju i propisuje odrednice dobre<br />
poljoprivredne prakse. Cilj je osiguravanje sigurnosti i kvalitete u poljoprivrednoj proizvodnji<br />
te ublažavanje štetnih učinka poljoprivrede na okoliš, osiguravanje odgovornog odnosa prema<br />
stanovništvu i <strong>za</strong>poslenicima te poštovanje dobrobiti životinja. Sustav su 1997. godine pod<br />
imenom EurepGap definirali britanski trgovački lanci, a kasnije su ga najznačajniji europski<br />
trgovci, udruženja poljoprivrednih proizvođača i predstavnika potrošača prihvatili kao globalni<br />
sustav. Uvođenje sustava je dobrovoljno, a inspekciju uvedene norme provode ovlaštena neovisna<br />
certifikacijska tijela.<br />
INTERNATIONAL FOOD STANDARD (IFS) – Normu su razvili njemački, francuski i talijanski<br />
trgovački lanci radi kontrole proizvođača robnih marki velikih trgovačkih lanaca. Bila<br />
je <strong>za</strong>mišljena kao norma <strong>za</strong> odabir proizvođača robnih marki, no s vremenom je postala<br />
norma trgovačkih lanaca pri odabiru dobavljača <strong>za</strong> sve prehrambene proizvode. Norma<br />
kombinira načela HACCP sustava sa <strong>za</strong>htjevima sustava upravljanja kvalitetom te ispunjavanje<br />
higijenskih <strong>za</strong>htjeva. To se vidi iz njezine strukture:<br />
odgovornost najviše uprave<br />
sustav upravljanja kvalitetom (uključuje i HACCP)<br />
upravljanje resursima<br />
upravljanje procesom proizvodnje<br />
mjerenje, anali<strong>za</strong> i poboljšavanje.<br />
Primjena norme je dobrovoljna i uglavnom se uvodi na <strong>za</strong>htjev kupca.<br />
BRITISH RETAIL CONSORTIUM (BRC) – Tijelo koje sačinjavaju svi veći britanski trgovci<br />
na malo, udruženo u BRC, razvilo je tehničku normu kako bi pomoglo trgovcima<br />
na malo da ispune svoje <strong>za</strong>konske obveze s obzirom na <strong>za</strong>štitu potrošača, pružajući
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
14<br />
<strong>za</strong>jedničku osnovu <strong>za</strong> provjeru svih proizvođača njihovih robnih marki. Njegova struktura<br />
upućuje na:<br />
HACCP sustav<br />
sustav upravljanja kvalitetom<br />
uvjeti proizvodnje (preduvjetni programi)<br />
kontrola proizvoda<br />
kontrola procesa<br />
djelatnici (higijenski <strong>za</strong>htjevi).<br />
BRC norma također se uglavnom uvodi na <strong>za</strong>htjev kupca.<br />
NIZ NORMA ISO 22000 – Nastaje kao izraz težnje industrije <strong>za</strong> stvaranjem međunarodne<br />
norme koja bi bila prihvatljiva i prepoznatljiva u svim državama zbog toga što je brojnost<br />
nacionalnih norma i<strong>za</strong>zvala zbrku i potaknula potrebu usklađivanja na međunarodnoj razini.<br />
Međunarodna organi<strong>za</strong>cija <strong>za</strong> normi<strong>za</strong>ciju ISO objavila je 2005. godine normu <strong>za</strong> sustav<br />
upravljanja sigurnošću hrane:<br />
HRN EN ISO 22000:2006 (objavljena na hrvatskom jeziku)<br />
Sustavi upravljanja sigurnošću hrane − Zahtjevi <strong>za</strong> svaku organi<strong>za</strong>ciju u lancu hrane<br />
(ISO 22000:2005; EN ISO 22000:2005)<br />
Food safety management systems -- Requirements for any organi<strong>za</strong>tion in the food chain<br />
(ISO 22000:2005; EN ISO 22000:2005)<br />
Norma utvrđuje <strong>za</strong>htjeve <strong>za</strong> sustav upravljanja sigurnošću hrane koji kombinira niže navedene<br />
općepoznate ključne elemente sigurnosti hrane duž proizvođačkog lanca pa do<br />
konzumacije:<br />
u<strong>za</strong>jamnu komunikaciju<br />
sustav upravljanja<br />
preduvjetne programe<br />
HACCP načela.<br />
Nacionalne politike sigurne hrane služe da bi koordinirale i pojačale napore svih <strong>za</strong>interesiranih<br />
strana koje rade na <strong>za</strong>jedničkome cilju a to je sigurna i kvalitetna hrana. Opći<br />
cilj politike sigurne hrane može biti <strong>za</strong>štita kvalitete i sigurnosti ukupne opskrbe hranom,<br />
što dovodi do:<br />
smanjivanja bolesti koje potječu od hrane<br />
poboljšanja prehrane i kvalitete života<br />
jačanju sigurnosti hrane u sektoru poslovanja hranom.<br />
Uspješan razvoj i primjena HACCP-a međusobno su pove<strong>za</strong>ni s drugim strategijama:<br />
poboljšanjem službene kontrole hrane i sustava inspekcije (uključujući izobrazbu<br />
inspektora)<br />
poboljšanjem službenih laboratorija<br />
odgovarajućom ocjenom rizika <strong>za</strong> sigurnu hranu
poboljšanjem lokalne infrastrukture (voda, ceste, električna energija)<br />
većom kvalitetom izgradnje prostora i objekata <strong>za</strong> hranu.<br />
U niz norma 22000 ubrajaju se i sljedeći dokumenti:<br />
1. HRN ISO/TS 22004:2006 (objavljena na hrvatskom jeziku)<br />
Sustavi upravljanja sigurnošću hrane − Upute <strong>za</strong> primjenu norme ISO 22000:2005<br />
(ISO/TS 22004:2005)<br />
Food safety management systems − Guidance on the application of ISO 22000:2005<br />
(ISO/TS 22004:2005)<br />
2. HRN ISO 15161:2006 (buduća norma 22002) (objavljena na hrvatskom jeziku)<br />
Smjernice <strong>za</strong> primjenu norme ISO 9001:2000 <strong>za</strong> prehrambenu industriju i industriju pića<br />
(ISO 15161:2001)<br />
Guidelines on the application of ISO 9001:2000 for the food and drink industry<br />
(ISO 15161:2001)<br />
15<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
3. HRN ISO/TS 22003:2008 (objavljena na hrvatskom jeziku)<br />
Sustavi upravljanja sigurnošću hrane − Zahtjevi <strong>za</strong> tijela koja provode audit i certifikaciju<br />
sustava upravljanja sigurnošću hrane (ISO/TS 22003:2007)<br />
Food safety management systems - Requirements for bodies providing audit and certification<br />
of food safety management systems (ISO/TS 22003:2007)<br />
4. HRN EN ISO 22005:2008 (objavljena na hrvatskom jeziku)<br />
Sljedivost u lancu hrane i hrane <strong>za</strong> životinje − Opća načela i osnovni <strong>za</strong>htjevi <strong>za</strong> osmišljavanje<br />
i primjenu sustava (ISO 22005:2007; EN ISO 22005:2007)<br />
Traceability in the feed and food chain − General principles and basic requirements for<br />
system design and implementation (ISO 22005:2007; EN ISO 22005:2007)<br />
5. ISO 22006 (u statusu nacrta)<br />
Guidelines for the application of ISO 9001:2000 in crop production<br />
6. ISO/CD 22008<br />
Food irradiation − Good processing practices for the irradiation of foods intended for human<br />
consumption<br />
Norma ISO 9001 daje osnove <strong>za</strong> sve sustave kvalitete koje je objavila međunarodna organi<strong>za</strong>cija<br />
<strong>za</strong> normi<strong>za</strong>ciju ISO. Upravljanje sustavom kvalitete način je kojim organi<strong>za</strong>cija<br />
usmjerava i kontrolira one aktivnosti koje su pove<strong>za</strong>ne s kvalitetom. Sustav čini struktura<br />
organi<strong>za</strong>cije <strong>za</strong>jedno s upravljanjem, planiranjem, procesima, izobrazbom i dokumentacijom<br />
koji se upotrebljavaju <strong>za</strong> posti<strong>za</strong>nje ciljeva kvalitete koje su postavili organi<strong>za</strong>cija<br />
i njezini kupci. Nadzor nad uvedenim sustavom provode neovisna certifikacijska tijela<br />
provedbom audita (nadzorni posjet) na osnovi kojih izdaju certifikat o ispunjavanju <strong>za</strong>htjeva<br />
određene norme. Neudovoljavanje se ne može novčano sankcionirati, niti <strong>za</strong> posljedicu<br />
može imati <strong>za</strong>tvaranje ili privremeno <strong>za</strong>tvaranje objekta. Moguće je jedino neizdavanje ili<br />
povlačenje certifikata proizvođaču koji nije ispunio <strong>za</strong>htjeve.<br />
HRN EN ISO 9001:2008<br />
Sustavi upravljanja kvalitetom −Zahtjevi (ISO 9001:2008; EN ISO 9001:2008)<br />
Quality management systems − Requirements (ISO 9001:2008; EN ISO 9001:2008)
Certifikacija HACCP sustava<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
16<br />
Certifikacija HACCP sustava isključivo je dobrovoljna. Provode je neovisne certifikacijske<br />
kuće registrirane <strong>za</strong> tu djelatnost na području RH. Sustav se može certificirati prema<br />
pravilima dokumenta Codex Alimentarius (bez akreditacije), odnosno prema normi HRN<br />
EN ISO 22000:2006. Certifikacija sustava <strong>za</strong>sniva se na provođenju certifikacijskog audita<br />
i periodičkih audita, najčešće jednom na godinu. Cijenu certifikacije utvrđuje certifikacijska<br />
kuća, a <strong>za</strong> uslugu certifikacije poduzetnicima na raspolaganju stoje različiti poticaji,<br />
odnosno oblici sufinanciranja.<br />
HRVATSKE INSTITUCIJE ODGOVORNE ZA POLJOPRIVREDNO- PREHRAMBENE<br />
PROIZVODE<br />
<strong>Mini</strong>starstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja<br />
Određeno je središnjim tijelom državne uprave nadležnim <strong>za</strong> zdravstvenu ispravnost, higijenu<br />
i kakvoću hrane i hrane <strong>za</strong> životinje, te <strong>za</strong> organi<strong>za</strong>ciju službenih kontrola i predstavlja<br />
kontakt točku prema Europskoj komisiji. Zajedno s <strong>Mini</strong>starstvom zdravstva i socijalne<br />
skrbi te Državnim inspektoratom definirano je kao i kao tijelo nadležno <strong>za</strong> provođenje inspekcije.<br />
Vodi središnju evidenciju odobrenih i registriranih objekata, uspostavlja sustav<br />
brzog uzbunjivanja, sudjeluje u izradi kriznih planova.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo zdravstva i socijalne skrbi<br />
Sudjeluje u izradi kriznih planova i dostavi podataka o registraciji objekata u središnju<br />
evidenciju koju vodi nadležno tijelo te u provedbi sustava brzog uzbunjivanja, provodi inspekcije<br />
<strong>za</strong> proizvođače namirnica neživotinjskog podrijetla, maloprodaju, veleprodaju i<br />
ugostiteljstvo.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
Objedinjuje tri iznimno važna i usko pove<strong>za</strong>na segmenta: gospodarstvo, rad i poduzetništvo.<br />
Posebno se bavi poticanjem domaće proizvodnje i izvo<strong>za</strong>, poticanjem ulaganja, pomaganjem<br />
pri restrukturiranju velikih gospodarskih subjekata kako bi samostalno i uspješno nastupali<br />
na tržištima, ali i stvaranjem poticajnog ozračja <strong>za</strong> brži razvoj hrvatskog poduzetništva.<br />
Kroz svoje projekte osigurava sredstva namijenjena gospodarstvenicima <strong>za</strong> uvođenje i certifikaciju<br />
različitih norma.<br />
<strong>Hrvatska</strong> agencija <strong>za</strong> hranu<br />
Obavlja znanstvene i stručne poslove procjene rizika i obavještavanja o rezultatima procjene<br />
rizika ve<strong>za</strong>no uz zdravstvenu ispravnost i higijenu hrane i hrane <strong>za</strong> životinje.<br />
Hrvatski <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> norme<br />
Nacionalno normirno tijelo koje priprema, prihvaća, uređuje i izdaje hrvatske norme te<br />
promiče uporabu hrvatskih norma i daje podršku provedbi tehničkog <strong>za</strong>konodavstva.<br />
<strong>Hrvatska</strong> akreditacijska agencija<br />
Obavlja poslove nacionalne službe <strong>za</strong> akreditaciju u RH. Osnovana je radi provedbe<br />
hrvatskoga tehničkog <strong>za</strong>konodavstva koje je usklađeno s pravnom stečevinom EU-a<br />
(acquis communautaire). Tehničkim se propisima uređuju sigurnost proizvoda i sloboda<br />
kretanja na unutarnjem tržištu, <strong>za</strong>štita zdravlja građana, <strong>za</strong>štita potrošača, <strong>za</strong>štita okoliša<br />
i druga područja od javnog interesa.
EUROPSKE INSTITUCIJE NADLEŽNE ZA SIGURNOST HRANE<br />
Europska komisija<br />
Opća uprava <strong>za</strong> zdravstvo i <strong>za</strong>štitu potrošača.<br />
Europski parlament<br />
Odbor <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša, javno zdravstvo i <strong>za</strong>štitu potrošača <strong>za</strong>dužen je <strong>za</strong> pitanje sigurnosti<br />
hrane<br />
Europska agencija <strong>za</strong> sigurnost hrane<br />
Predstavlja stup europske mreže <strong>za</strong> sigurnost hrane. Pruža usluge znanstvenog savjetovanja<br />
te pravodobne informacije o postojećim i mogućim rizicima u prehrani. Ciljevi<br />
su Agencije uspostava sustava procjene rizika, prikupljanje informacija i anali<strong>za</strong>, sustav<br />
priopćavanja i brzog upozoravanja.<br />
17<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.
GDJE DO INFORMACIJA?<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
18<br />
<strong>Mini</strong>starstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja<br />
Uprava <strong>za</strong> sigurnost i kakvoću hrane<br />
Ulica grada Vukovara 78, Zagreb<br />
tel.: (01) 610 6692<br />
faks: (01) 610 9189<br />
www.mps.hr<br />
<strong>Mini</strong>starstvo zdravstva i socijalne skrbi<br />
Ksaver 200a, Zagreb<br />
Kontakt: Ružica Vazdar, dipl.ing, načelnik odjela <strong>za</strong> sigurnost hrane<br />
tel.: (01) 4607 566<br />
ruzica.vazdar@mzss.hr<br />
Koraljka Knezić, dipl. ing, sanitarni inspektor<br />
faks.: (01) 4596 104<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
Ulica grada Vukovara 78, Zagreb<br />
tel.: (01) 610 1111<br />
www.mingorp.hr<br />
Kontakt: Branka Petrišić Rakić, viša stručna savjetnica<br />
tel.: (01) 610 6364<br />
faks: (01) 610 9822<br />
branka.rakic@mingorp.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> agencija <strong>za</strong> hranu<br />
I. Gundulića 36b/II, Osijek<br />
tel.: (031) 227 600<br />
faks: (031) 214 901<br />
Dežurni telefon: 091 886 57 44<br />
Besplatni potrošački telefon: 0800 0025<br />
www.hah.hr<br />
info@hah.hr<br />
Hrvatski <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> norme<br />
Ulica grada Vukovara 78, Zagreb<br />
Codex Alimentarius kontaktna točka<br />
www.hzn.hr<br />
Kontakt: mr. sc. Tea Havranek, dipl. ing<br />
tel.: (01) 610 60 05<br />
faks: (01) 610 93 21<br />
<strong>Hrvatska</strong> akreditacijska agencija<br />
Ulica grada Vukovara 78, Zagreb<br />
tel.: (01) 610 60 20<br />
faks: (01) 610 93 22<br />
www.akreditacija.hr<br />
www.nn.hr – Službene stranice hrvatskih <strong>za</strong>konskih dokumenata<br />
www.iso.org – International Organi<strong>za</strong>tion for Standardi<strong>za</strong>tion
www.kvaliteta.inet.hr – Hrvatske stranice o kvaliteti<br />
www.huzp.hr – <strong>Hrvatska</strong> udruga <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača<br />
www.hzjz.hr – Hrvatski <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> javno zdravstvo<br />
www.eur-lex.europa.eu – Službeni <strong>za</strong>konski dokumenti EU-a<br />
www.globalgap.org – GlobalGap<br />
www.codexalimentarius.net – Službene stranice Codex Alimentarius-a<br />
www.brc.org.uk – British Retail Consortium<br />
19<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.
BILJEŠKE<br />
20<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.
BILJEŠKE<br />
21<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.
BILJEŠKE<br />
22<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.
<strong>Mini</strong>vodiči namijenjeni poduzetnicima su dostupni <strong>za</strong> preuzimanje na<br />
Internet stranicama projekta:<br />
Javna nabava<br />
Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode<br />
Prava intelektualnog vlasništva<br />
Sigurnost hrane<br />
Zaštita okoliša<br />
Zaštita potrošača<br />
Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore<br />
23<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
Poboljšavanje informiranosti hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice<br />
EU CARDS projekt: EuropeAid/121473/C/SV/HR<br />
Pripremajući se <strong>za</strong> ula<strong>za</strong>k u Europsku uniju, Republika <strong>Hrvatska</strong> provodi značajne izmjene<br />
<strong>za</strong>kona i propisa koje će bitno utjecaj na hrvatsku <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu. Ove su promjene<br />
neophodne kako bi hrvatski poslovni sektor dostigao standarde Europske unije i postao<br />
konkurentan u Uniji i na globalnom tržištu. Stoga ovaj projekt, koji je financiran od Europske<br />
unije, ima <strong>za</strong> cilj unaprijediti <strong>poslovnu</strong> klimu u Hrvatskoj razvijanjem instrumenata<br />
<strong>za</strong> procjenu učinaka <strong>za</strong>konskih promjena na hrvatsku <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu, te također<br />
poboljšati informiranost poslovne <strong>za</strong>jednice o tim promjenama.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
Ulica grada Vukovara 78, HR-10000 Zagreb, <strong>Hrvatska</strong><br />
T: (0)1 610-9773<br />
F: (0)1 610-9777<br />
E: bizimpact@mingorp.hr<br />
W: www.bizimpact.hr
<strong>Mini</strong>vodič: Sigurnost hrane travanj 2009.<br />
Ovaj minivodič izrađen je u sklopu BIZimpact projekta “Poboljšavanje informiranosti hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice”<br />
uz financijsku potporu Europske unije. Iznesena stajališta ne odražavaju nužno stajališta Europske komisije.
MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Zaštita okoliša<br />
<strong>Mini</strong>vodič <strong>za</strong> <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
EU CARDS projekt<br />
Poboljšavanje informiranosti<br />
hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva I www.mingorp.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> agencija <strong>za</strong> malo gospodarstvo I www.hamag.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> gospodarska <strong>komora</strong> I www.hgk.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> I www.hok.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> udruga poslodavaca I www.hup.hr
MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Zaštita okoliša<br />
<strong>Mini</strong>vodič <strong>za</strong> <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu<br />
MINISTARSTVO ZAŠTITE OKOLIŠA,<br />
PROSTORNOG UREĐENJA I GRADITELJSTVA<br />
EU CARDS projekt<br />
Poboljšavanje informiranosti<br />
hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice
PREDGOVOR<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
04<br />
U procesu pridruživanja Europskoj uniji Republika <strong>Hrvatska</strong> provodi promjene <strong>za</strong>kona i<br />
provedbenih propisa koje će znatno utjecati na <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu. Te su promjene nužne<br />
kako bi hrvatske tvrtke <strong>za</strong>dovoljile standarde Europske unije i bile konkurentne kako na<br />
tržištu EU-a tako i na globalnom tržištu.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva svjesno je da <strong>za</strong>konske promjene mogu<br />
stvoriti poteškoće hrvatskim tvrtkama i da im treba stalno davati pravodobne informacije<br />
kako bi uskladile poslovanje s novim propisima i standardima. Uz to, nova pravila donose<br />
tvrtkama dodatne troškove u pogledu vremena, opreme i <strong>za</strong>poslenika.<br />
Svjesni smo i specifične situacije u kojoj se nalaze naši mali i srednji poduzetnici, koji čine<br />
gotovo 99% ukupnog poslovnog sektora. Za razliku od velikih tvrtki, oni uglavnom nemaju<br />
<strong>za</strong>poslenike specijalizirane <strong>za</strong> praćenje promjena <strong>za</strong>kona i provedbenih propisa<br />
Kako bi se pomoglo malim i srednjim poduzetnicima da svoje poslovanje usklade sa <strong>za</strong>konskim<br />
promjenama, <strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva pripremilo je, uz<br />
potporu projekta BIZimpact, koji se financira sredstvima Europske unije, niz minivodiča <strong>za</strong><br />
sljedeća <strong>za</strong>konska područja:<br />
Javna nabava<br />
Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode<br />
Prava intelektualnog vlasništva<br />
Sigurnost hrane<br />
Zaštita okoliša<br />
Zaštita potrošača<br />
Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore<br />
<strong>Mini</strong>vodiči upoznaju male i srednje poduzetnike s nacionalnim <strong>za</strong>konodavstvom i <strong>za</strong>konodavstvom<br />
Europske unije, daju pregled izvora informacija i potpora koje su im dostupne u<br />
zemlji i šire te upozoravaju na ono što moraju učiniti kako bi se prilagodili novim pravilima.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva ažurirat će minivodiče svake godine i informirati<br />
Vas o promjenama u svakome od spomenutih područja. Nadamo se da će Vam<br />
ovaj minivodič pomoći pri provedbi propisa i norma u poslovanju te i na taj način pomoći pri<br />
poslovanju i povećanju Vaše konkurentnosti u ovom trenutku važnom <strong>za</strong> razvoj hrvatskoga<br />
gospodarstva.<br />
POTPREDSJEDNIK VLADE REPUBLIKE HRVATSKE<br />
I MINISTAR GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Damir<br />
Polančec, dipl. ing.<br />
ZAHVALA<br />
Ovaj minivodič naručio je projekt BIZimpact koji se financira sredstvima Europske unije, a<br />
pripremio ga je IMO – Institut <strong>za</strong> međunarodne odnose. U izradi dokumenta surađivali su<br />
stručnjaci: dr. Sanja Tišma, mr. Monika Šućur, mr. Ognjen Škunca, Nevenka Preradović,<br />
Srđana Piasevoli, Vesna Montan i drugi. Autori <strong>za</strong>hvaljuju svima pojedinačno, kao i njihovim<br />
institucijama.
ŠTO JE ZAŠTITA OKOLIŠA?<br />
Okoliš je prirodno okruženje organi<strong>za</strong>ma i njihovih <strong>za</strong>jednica, uključivo i čovjeka, koje im<br />
omogućuje postojanje i razvoj. Uključuje zrak, vode, tlo, zemljinu kamenu koru, energiju<br />
te materijalna dobra i kulturnu baštinu kao dio okruženja koje je stvorio čovjek. Obuhvaća<br />
sve u svojoj raznolikosti i ukupnosti u<strong>za</strong>jamnog djelovanja.<br />
Zaštita okoliša skup je aktivnosti i mjera <strong>za</strong> sprečavanje opasnosti <strong>za</strong> okoliš, nastanka<br />
šteta i/ili onečišćivanja okoliša, smanjivanja i/ili otklanjanja šteta nanesenih okolišu te<br />
povrata okoliša u stanje prije nastanka štete.<br />
Europska unija pokrenula je 2007. program „Malo, čisto i konkurentno”. 1 Ciljevi programa su:<br />
Veće poštivanje i usklađenost poslovanja malih i srednjih poduzeća s okolišnim <strong>za</strong>konodavstvom.<br />
Time se smanjuju negativni utjecaji na okoliš, podiže razina poslovanja<br />
u skladu s okolišem i osiguravaju jednaki uvjeti, <strong>za</strong>htjevi i pravila <strong>za</strong> sve sudionike<br />
na <strong>za</strong>jedničkom tržištu<br />
Bolja <strong>za</strong>štita okoliša (energetska i resursna) u malim i srednjim poduzećima kroz<br />
uvođenje sustava upravljanja okolišem i drugim prikladnim alatima<br />
Efikasnija okolišna politika, naročito kroz smanjivanje administrativnih opterećenja<br />
malih i srednjih poduzeća. Time se oslobađaju resursi koji se mogu upotrijebiti <strong>za</strong><br />
povećanje okolišne usklađenosti<br />
Veća eko-inovativnost, a time i konkurentnost malih i srednjih poduzeća.<br />
05<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
ZAKONODAVSTVO EUROPSKE UNIJE<br />
U postupku usklađivanja <strong>za</strong>konodavstva, <strong>za</strong>štita okoliša jedno je od najopsežnijih i naj<strong>za</strong>htjevnijih<br />
područja. Oko 300 pravnih dokumenata razvrstano je kako slijedi:<br />
Horizontalno <strong>za</strong>konodavstvo<br />
Horizontalno <strong>za</strong>konodavstvo čine direktive koje reguliraju <strong>za</strong>štitu okoliša i srodna područja.<br />
One su više proceduralne nego tehničke. Propisuju postupke i mehanizme <strong>za</strong> integriranje<br />
skrbi <strong>za</strong> okoliš u odluke koje se donose u javnom i privatnom sektoru, ve<strong>za</strong>ne osobito <strong>za</strong><br />
korištenje zemljišta i upravljanje prirodnim dobrima.<br />
Horizontalno <strong>za</strong>konodavstvo EU-a uključuje:<br />
Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta (EP) i Vijeća od 28. siječnja 2003. o pristupu<br />
javnosti informacijama o okolišu kojom se ukida Direktiva Vijeća 90/313/EK<br />
Direktiva 2003/35/EZ EP-a i Vijeća od 26. svibnja 2003. kojom se osigurava sudjelovanje<br />
javnosti u vezi s izradom određenih planova i programa koji se odnose na<br />
okoliš i dopunjuje u odnosu na sudjelovanje javnosti i pristup pravosuđu Direktive<br />
Vijeća 85/337/EEZ i 96/61/EK<br />
Direktiva 2004/35/EZ EP-a i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti <strong>za</strong> okoliš u<br />
pogledu sprečavanja i otklanjanja šteta u okolišu<br />
1<br />
http://ec.europa.eu/environment/sme/programme/programme_en.htm
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
06<br />
Direktiva 2001/42/EZ EP-a i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka pojedinih<br />
planova i programa na okoliš<br />
Direktiva Vijeća 85/337/EEZ od 27. lipnja 1985. o procjeni učinaka određenih javnih i<br />
privatnih projekata na okoliš<br />
Direktiva Vijeća 91/692/EEZ koja standardizira i racionalizira izvješća o provedbi<br />
određenih direktiva koje se odnose na okoliš<br />
Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. kojom se<br />
ustrojava infrastruktura <strong>za</strong> informiranje o prostoru u Europskoj <strong>za</strong>jednici (INSPIRE)<br />
Uredba Vijeća (EEZ) br. 1210/90 od 7. svibnja 1990. o osnutku Europske agencije <strong>za</strong><br />
<strong>za</strong>štitu okoliša i Europske informacijske i promatračke mreže okoliša.<br />
Kakvoća zraka i klimatske promjene<br />
Pravna stečevina EU iz područja <strong>za</strong>štite zraka regulirana je s propisima koji pokrivaju<br />
procjenu i upravljanje kakvoćom vanjskog zraka, emisije iz stacionarnih izvora, kakvoću<br />
proizvoda, razmjenu informacija i mobilne izvore.<br />
Neke od najvažnijih direktiva i uredbi su:<br />
Procjena i upravljanje kakvoćom zraka<br />
Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kakvoći<br />
okolnog zraka i čišćem zraku <strong>za</strong> Europu kojom se od 11. lipnja 2010. stavljaju van<br />
snage direktive: Okvirna direktiva 96/62/EZ o procjeni i upravljanju kakvoćom okolnog<br />
zraka, Direktiva 2000/69/EZ koja se odnosi na granične vrijednosti <strong>za</strong> benzen i<br />
ugljikov monoksid u vanjskom zraku<br />
Direktiva 2004/107/EZ koja se odnosi na arsen, kadmij, živu, nikal i policikličke aromatske<br />
ugljikovodike u vanjskom raku.<br />
Kakvoća proizvoda<br />
Direktiva 98/70/EZ o kakvoći benzina i dizel goriva kojom se izmjenjuje i dopunjuje<br />
Direktiva Vijeća 93/12/EEZ i dopunjena Direktivom 2000/71/EZ i Direktivom<br />
2003/17/EZ<br />
Uredba (EZ) 2037/2000 EP-a i Vijeća od 29. lipnja 2000. o tvarima koje oštećuju<br />
ozonski sloj<br />
Direktiva 1999/32/EZ koja se odnosi na smanjenje sadržaja sumpora u određenim<br />
tekućim naftnim gorivima kojom se izmjenjuje Direktiva 93/12/EEZ i koja je dopunjena<br />
Direktivom 2005/33/EZ<br />
Direktiva 2004/42/EZ o ograničavanju emisija hlapivih organskih spojeva koje proizlaze<br />
iz upotrebe organskih otapala u nekim bojama i lakovima i proizvodima <strong>za</strong><br />
<strong>za</strong>vršnu obradu vozila kojom se izmjenjuje i dopunjuje Direktiva 1999/13/EZ.<br />
Gospodarenje otpadom<br />
Posljednji sektor koji je Unija razvila je sektor gospodarenja otpadom. Nakon usvajanja Okvirne<br />
direktive 75/442/EEZ (1975.), kojom se od država članica tražila uspostava institucija <strong>za</strong><br />
gospodarenje otpadom, pozornost se usmjerila na specifične vrste otpada koje sadržavaju<br />
opasne tvari ili na drugi način predstavljaju problem Europskoj <strong>za</strong>jednici u cjelini.
Opći okvir <strong>za</strong> reguliranje gospodarenja otpadom uključuje još neke direktive i uredbe.<br />
Najvažnije su Direktiva 96/61/EZ o integriranoj prevenciji i kontroli onečišćenja i skup<br />
uredbi o nadzoru i kontroli prekograničnog prometa otpadom.<br />
07<br />
Direktive o specifičnim tokovima govore o hijerarhiji politike gospodarenja otpadom: izbjegavanje,<br />
oporaba, i recikliranje te sigurno zbrinjavanje. Zakonodavstvo EU-a sastoji se od<br />
sljedećih ključnih direktiva i uredbi:<br />
Okvirna direktiva 2006/12/EZ o otpadu<br />
Direktiva 91/689/EEZ o opasnom otpadu izmijenjena direktivom 94/31/EZ<br />
Direktiva 2006/66/EZ o baterijama i akumulatorima<br />
Direktiva 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu izmijenjena i dopunjena Uredbom<br />
2003/1882, Direktivom 2004/12, Direktivom 2005/20<br />
Direktiva 2002/96 o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi<br />
Direktiva 99/31/EZ o odlagalištu otpada<br />
Direktiva 2000/76/EZ o spaljivanju otpada<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
Upravljanje vodama<br />
Sektor <strong>za</strong>štite voda jedan je od najopsežnijih dijelova pravne stečevine iz područja <strong>za</strong>štite<br />
okoliša. Najvažnije direktive koje se odnose na uspostavu pravnog okvira <strong>za</strong>štite voda,<br />
kakvoću voda <strong>za</strong> pojedine namjene te kontrolu emisija onečišćujućih tvari su sljedeće:<br />
Okvirna direktiva o vodama 2000/60/EZ<br />
Direktiva 2006/7/EZ o kvaliteti vode <strong>za</strong> kupanje<br />
Direktiva 98/83/EZ o kvaliteti vode <strong>za</strong> piće<br />
Direktiva 91/676/EEZ o <strong>za</strong>štiti voda od onečišćenja koje uzrokuju nitrati poljoprivrednog<br />
podrijetla<br />
Direktiva 91/271/EEZ o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda<br />
Direktiva 2006/118/EZ o <strong>za</strong>štiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja<br />
kakvoće<br />
Direktiva 2007/60/EZ o procjeni i upravljanju poplavnim rizicima<br />
Kontrola industrijskog onečišćenja i upravljanje rizicima<br />
Ključne direktive i uredbe su sljedeće:<br />
Direktiva 2008/1/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o integriranom<br />
sprečavanju i nadzoru onečišćenja (IPPC) (kodificirana verzija)<br />
Direktiva 96/82/EZ o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne<br />
tvari<br />
Direktiva 1999/13/EZ o ograničenju emisija hlapivih organskih spojeva zbog upotrebe<br />
organskih otapala prilikom određenih aktivnosti i u određenim postrojenjima,<br />
koja je nadopunjena Uredbama EKC No 1882/2003 i direktivom 2004/42/EC o<br />
sprečavanju emisija hlapljivih organskih tvari iz organskih otapala pri proizvodnji<br />
boja i poluproizvoda automobilske industrije
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
08<br />
Direktiva 94/63/EZ o kontroli emisija hlapivih organskih spojeva koji nastaju<br />
skladištenjem i distribucijom benzina od terminala do benzinskih postaja<br />
Direktiva 2001/81/EZ o gornjim granicama emisija pojedinih onečišćujućih tvari u<br />
atmosferi<br />
Direktiva 2003/87/EZ o trgovanju kvotama emisija stakleničkih plinova<br />
Direktiva 2004/101/EZ kojom je dopunjena Direktiva 2003/87/EZ ve<strong>za</strong>no <strong>za</strong> mehanizme<br />
Kyotskog protokola<br />
Direktiva 2001/80/EZ o ograničenju emisija nekih onečišćujućih tvari u zrak iz velikih<br />
uređaja <strong>za</strong> loženje<br />
Uredba (EZ) br. 761/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2001. kojom se<br />
dopušta dragovoljno sudjelovanje organi<strong>za</strong>cija u programu gospodarenja okolišem i<br />
revizije okoliša <strong>za</strong>jednice (EMAS)<br />
Uredba (EZ) br. 166/2006 EP-a i Vijeća o uspostavi Europskog registra ispuštanja i<br />
prijenosa onečišćujućih tvari<br />
Uredba (EZ) br. 1980/2000 EP-a i Vijeća o revidiranom programu dodjele znaka<br />
<strong>za</strong>štite okoliša.<br />
Kemikalije<br />
Najvažnije područje u vezi s kontrolom kemikalija jest testiranje i obavještavanje o kemikalijama<br />
i preparatima. Ostala područja uključuju genetski modificirane organizme (GMO), pokuse<br />
na životinjama, dobru laboratorijsku praksu te direktive ili uredbe kojima se kontroliraju proizvodi.<br />
Zakonodavstvo EU-a u području kemikalija obuhvaća sljedeće direktive i uredbe:<br />
Buka<br />
Direktiva 67/548/EZ o razvrstavanju, pakiranju i obilježavanju opasnih tvari<br />
Direktiva 98/8/EEZ o stavljanju biocidnih proizvoda na tržište<br />
Direktiva 2001/18/EZ o namjernom ispuštanju genetički modificiranih organi<strong>za</strong>ma u<br />
okoliš<br />
Direktiva 90/219/EEZ o ograničenoj uporabi genetički modificiranih organi<strong>za</strong>ma,<br />
izmijenjena direktivama 94/51/EZ i 98/81/EZ<br />
Direktiva 86/609/EEZ o pokusima na životinjama, izmijenjena Direktivom 2003/65/EZ<br />
Uredba EZ 2037/2000 o tvarima koje oštećuju ozonski omotač<br />
Uredba EZ 304/2003 o uvozu i izvozu opasnih tvari.<br />
Kontrolu izloženosti buci u EU-u regulira Direktiva 2002/49/EZ o utvrđivanju i upravljanju<br />
bukom okoliša. Države članice dužne su izraditi karte buke i akcijske planove <strong>za</strong> upravljanje<br />
bukom i njenim učincima, uključujući mjere <strong>za</strong> smanjenje razine buke.<br />
Zaštita prirode<br />
Zakonodavstvo obuhvaća sljedeće direktive i uredbe:<br />
Direktiva 79/409/EEZ o <strong>za</strong>štiti divljih ptica<br />
Direktiva 92/43/EEZ o očuvanju prirodnih staništa i divljih životinjskih i biljnih vrsta
Direktiva 1999/22/EZ o držanju divljih životinja u zoološkim vrtovima<br />
Uredba Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o <strong>za</strong>štiti divljih biljnih i životinjskih<br />
vrsta putem reguliranja trgovine tim vrstama (CITES)<br />
Uredba Vijeća (EEZ) br. 3254/91 o <strong>za</strong>brani upotrebe stupica na području Zajednice<br />
ZAKONODAVSTVO REPUBLIKE HRVATSKE<br />
Hrvatsko <strong>za</strong>konodavstvo <strong>za</strong>štite okoliša čine međunarodni ugovori (konvencije i protokoli)<br />
koje je potvrdio Hrvatski sabor, <strong>za</strong>koni i njihovi provedbeni propisi. Krovni <strong>za</strong>kon je Zakon o<br />
<strong>za</strong>štiti okoliša (NN 110/07). On osigurava podlogu <strong>za</strong> donošenje provedbenih akata kojima<br />
će se <strong>za</strong>konodavstvo uskladiti s europskim, radi čega su u njega uvedeni novi pojmovi iz<br />
pravne stečevine Europske unije.<br />
09<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
Posebni <strong>za</strong>koni u području <strong>za</strong>štite okoliša su:<br />
Zakon o <strong>za</strong>štiti zraka (NN 178/04 i 60/08)<br />
Zakon o otpadu (NN 178/04, 111/06 i 60/08)<br />
Zakon o vodama (NN 107/95, 150/05)<br />
Zakon o financiranju vodnog gospodarstva (NN 107/95 i 150/05)<br />
Zakon o kemikalijama (NN 150/05)<br />
Zakon o <strong>za</strong>štiti i spašavanju (NN174/04 i 79/07)<br />
Zakon o <strong>za</strong>štiti od buke (NN 30/09)<br />
Zakon o <strong>za</strong>štiti prirode (NN 70/05 i 139/08)<br />
Zakon o šumama (NN 140/05 i 82/06)<br />
Zakon o genetski modificiranim organizmima (NN 70/05)<br />
Zakon o Fondu <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša i energetsku učinkovitost (NN 107/03)<br />
Zakon o potvrđivanju Konvencije o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica<br />
(NN 1/6/96)<br />
Temeljem tih <strong>za</strong>kona donesen je i donijet će se niz provedbenih propisa koji uređuju i propisuju<br />
elemente provedbe <strong>za</strong>konskih odredbi. Temeljni su strateški dokumenti Nacionalna<br />
strategija <strong>za</strong>štite okoliša i Nacionalni plan djelovanja <strong>za</strong> okoliš iz 2002.<br />
Horizontalno <strong>za</strong>konodavstvo<br />
Horizontalno <strong>za</strong>konodavstvo u području <strong>za</strong>štite okoliša u Republici Hrvatskoj regulirano je<br />
Zakonom o <strong>za</strong>štiti okoliša (NN 110/07). Zakon uređuje sljedeća područja:<br />
načela <strong>za</strong>štite okoliša i održivog razvitka<br />
<strong>za</strong>štita sastavnica okoliša i <strong>za</strong>štita okoliša od štetnih utjecaja opterećenja<br />
subjekti <strong>za</strong>štite okoliša<br />
dokumenti održivog razvitka i <strong>za</strong>štite okoliša<br />
instrumenti provedbe <strong>za</strong>štite okoliša
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
10<br />
praćenje stanja okoliša<br />
informacijski sustav<br />
osiguranje pristupa informacijama o okolišu i sudjelovanje javnosti u pitanjima<br />
okoliša te pristup pravosuđu<br />
odgovornost <strong>za</strong> štetu<br />
financiranje i instrumenti opće politike <strong>za</strong>štite okoliša<br />
nadzor nad primjenom Zakona<br />
prekršaji i prekršajne kazne<br />
prijelazne i <strong>za</strong>vršne odredbe.<br />
Kakvoća zraka i klimatske promjene<br />
Uz međunarodne ugovore, Zakon o <strong>za</strong>štiti zraka (NN178/04 i 60/08) temeljni je <strong>za</strong>kon koji<br />
uređuje upravljanje kakvoćom zraka.<br />
Zakonom se uređuju: temeljni ciljevi <strong>za</strong>štite zraka, značenje pojmova u smislu Zakona,<br />
utvrđuje se institucionalna nadležnost <strong>za</strong> provedbu Zakona, planski dokumenti i sudjelovanje<br />
javnosti u njihovoj izradi; način praćenja i utvrđivanja kakvoće zraka na državnoj i<br />
lokalnoj razini, razvrstavanje područja na zone i aglomeracije s obzirom na kategoriju<br />
kakvoće zraka, evidentiranje i praćenje emisija iz stacionarnih izvora, obavljanje stručnih<br />
poslova praćenja kakvoće zraka i emisija u zrak, mjere <strong>za</strong> sprječavanje i smanjivanje<br />
onečišćivanja zraka, tvari koje oštećuju ozonski sloj, staklenički plinovi, informacijski sustav<br />
o kakvoći zraka, financiranje <strong>za</strong>štite i poboljšanja kakvoće zraka, ekonomski instrumenti,<br />
nadzor, prekršaji i novčane kazne te prijelazne i <strong>za</strong>vršne odredbe kojima se, između<br />
ostaloga, određuju rokovi probedbe pojedinih odredbi Zakona.<br />
Zakonom su preneseni elementi direktiva:<br />
Direktiva 2003/87/EZ kojom se utvrđuje shema <strong>za</strong> trgovanje kvotama emisije stakleničkih<br />
plinova unutar Zajednice kojom se izmjenjuje i dopunjuje Direktiva Vijeća 96/61 EZ<br />
Direktiva 2004/101/EZ kojom se dopunjuje Direktiva 2003/87/EZ kojom se utvrđuje<br />
shema <strong>za</strong> trgovanje kvotama emisije stakleničkih plinova unutar Zajednice, ve<strong>za</strong>no<br />
<strong>za</strong> projektne mehanizme Kyotskog Protokola.<br />
Temeljni strateški dokument je Plan <strong>za</strong>štite i poboljšanja kakvoće zraka u RH <strong>za</strong> razdoblje<br />
2008. do 2011. godine (NN 61/08). Sastavni dio Plana je Nacionalna strategija <strong>za</strong> provedbu<br />
Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Kyotskog protokola s planom<br />
djelovanja.<br />
Gospodarenje otpadom<br />
Pravno područje gospodarenja otpadom uređeno je Zakonom o otpadu (NN 178/04,111/06<br />
i 60/08) i međunarodnom Konvencijom o Kontroli prekograničnog prometa opasnim otpadom<br />
i njegovom odlaganju – Bazelska konvencija (NN – Međunarodni ugovori 3/94). Zakon<br />
o otpadu usvojen je prosinca 2004. godine i usklađen je s odredbama Okvirne Direktive<br />
EU-a o otpadu 2008/98/EZ. Temeljni strateški dokumenti su Strategija gospodarenja otpadom<br />
Republike Hrvatske (2005) i Plan gospodarenja otpadom u Republici Hrvatskoj <strong>za</strong><br />
razdoblje 2007-2015. godine.
Obveze koje proizlaze iz Zakona o otpadu:<br />
Člankom 18. Zakona određena je obve<strong>za</strong> proizvođačima, koji stavljaju u promet opasne<br />
tvari, da, na vlastiti trošak, organiziraju odvojeno skupljanje otpadne ambalaže onečišćene<br />
opasnim tvarima i korištenje njezinih vrijednih svojstava predajom ovlaštenim osobama <strong>za</strong><br />
skupljanje, obradu, oporabu i/ili zbrinjavanje takve ambalaže.<br />
Članak 41. Zakona o otpadu propisuje da je osoba ovlaštena <strong>za</strong> skupljanje i/ili oporabu<br />
otpada, kada djelatnost obavlja na području dviju ili više županija, odnosno na području<br />
Republike Hrvatske, dužna otpad kojim raspolaže zbrinuti na odlagalištu utvrđenom prostornim<br />
planom jedinice lokalne samouprave.<br />
Nadalje je propisano da je jedinica lokalne samouprave, odnosno osoba koja upravlja<br />
odlagalištem, dužna prihvatiti taj otpad, te da se, kada se radi o građevinskom otpadu <strong>za</strong> koji<br />
se djelatnost oporabe obavlja mobilnim uređajem, oporaba može obavljati i na gradilištu.<br />
11<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
Zakonom o otpadu također je propisano da je osoba registrirana <strong>za</strong> obavljanje djelatnosti<br />
skupljanja, oporabe i/ili zbrinjavanja, otpada odnosno gospodarenja posebnim kategorijama<br />
otpada, koja je dozvolu <strong>za</strong> gospodarenje otpadom ishodila sukladno odredbama članka 41.<br />
u svezi s odredbom članka 22. stavka 2. citiranog Zakona dužna šest mjeseci prije isteka<br />
važnosti te dozvole podnijeti <strong>za</strong>htjev <strong>za</strong> izdavanje dozvole u skladu s ovim Zakonom. Ukoliko<br />
ne podnese <strong>za</strong>htjev i ne ishodi dozvolu sukladno stavku 1. ovoga članka određeno je da<br />
će joj prestati pravo na obavljanje djelatnosti prema dozvoli istekom važnosti dozvole koju<br />
posjeduje. Ove odredbe odnose se i na osobu koja će dozvolu sukladno odredbama članka<br />
41. u svezi s odredbom članka 22. stavka 2. Zakona o otpadu steći prema tom Zakonu.<br />
Upravljanje vodama<br />
Zakon o vodama i Zakon o financiranju vodnog gospodarstva (NN 107/05), Zakon o izmjenama<br />
i dopunama Zakona o vodama (NN 150/05) i Zakon o izmjenama i dopunama financiranja<br />
vodnog gospodarstva (NN 19/96, 88/98 i 150/05) temeljni su pravni okvir <strong>za</strong> upravljanje<br />
vodama, uz niz međunarodnih i bilateralnih ugovora. Temeljni strateški dokument<br />
je Strategija upravljanja vodama, radni dokument upućen na usvajanje. Konačni prijedlozi<br />
Zakona o vodama i Zakona o financiranju vodnoga gospodarstva su u pripremi, a usvajanje<br />
se planira do kraja drugog tromjesječja ove godine.<br />
Kontrola industrijskog onečišćenja i upravljanje rizicima<br />
Pravni okvir <strong>za</strong> uspostavu cjelovitog sustava sprečavanja i praćenja onečišćenja okoliša<br />
novi je Zakon o <strong>za</strong>štiti okoliša (NN 110/07).<br />
Kemikalije<br />
Zakon o kemikalijama (NN 150/05), kojim su uređeni proizvodnja, promet i korištenje opasnih<br />
kemikalija, jamči najviši standard zdravstvene <strong>za</strong>štite, pri čemu gospodarski interesi moraju<br />
biti podređeni <strong>za</strong>štiti zdravlja ljudi i <strong>za</strong>štiti okoliša. Uz njega, donesen je i Zakon o biocidnim<br />
pripravcima (NN 63/07) koji uređuje stavljanje na tržište i uporabu biocidnih pripravaka.<br />
Buka<br />
Buka je regulirana Zakonom o buci (NN 20/03) i Pravilnikom o načinu izrade i sadržaju<br />
karata buke i akcijskih planova (NN 05/07).
Zaštita prirode<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
12<br />
Područje <strong>za</strong>štite prirode regulirano je Zakonom o <strong>za</strong>štiti prirode (NN 70/2005 i 139/08).<br />
Njime je <strong>za</strong>štita prirode postala obve<strong>za</strong> <strong>za</strong> sve ustanove i/ili pravne osobe koje se bave<br />
korištenjem prirodnih dobara (u poljoprivredi, šumarstvu, vodnom gospodarstvu).<br />
Temeljni je strateški dokument Strategija i akcijski plan <strong>za</strong>štite biološke i krajobrazne<br />
raznolikosti Republike Hrvatske (1999.).<br />
OBVEZE MALIH I SREDNJIH PODUZEĆA<br />
Iz Zakona o <strong>za</strong>štiti okoliša, ovisno o djelatnosti i veličini poduzeća, proizlaze <strong>za</strong> poslovni<br />
sektor sljedeće obveze:<br />
Postupati u skladu s načelima <strong>za</strong>štite okoliša<br />
Izraditi plan usklađivanja postrojenja s tehničkim standardima <strong>za</strong>štite okoliša i<br />
poštivanje rokova prilagodbe postrojenja pri provedbi plana uređenim Zakonom,<br />
odnosno posebnim propisom te s mjerama propisanim i potvrđenim međunarodnim<br />
ugovorima (čl. 53)<br />
Provesti postupak procjene utjecaja <strong>za</strong>hvata na okoliš (čl. 71) i postupanje kada se<br />
<strong>za</strong>hvat odnosi na postrojenje <strong>za</strong> koje je potrebno utvrditi objedinjene uvjete <strong>za</strong>štite<br />
okoliša (čl. 70)<br />
Podnijeti <strong>za</strong>htjev <strong>za</strong> objedinjene uvjete <strong>za</strong>štite okoliša <strong>za</strong> postrojenje (čl. 82) te nakon<br />
ishođene uporabne dozvole (čl. 88) i o početku redovitog rada postrojenja obavijestiti<br />
<strong>Mini</strong>starstvo <strong>za</strong>štite okoliša u roku 15 dana prije početka obavljanja djelatnosti<br />
Prijavljivati inspekciji <strong>za</strong>štite okoliša nepredviđene događaje u postrojenju ili djelovanje<br />
koje bitno utječe na okoliš<br />
Obavijestiti <strong>Mini</strong>starstvo o promjeni u radu i planiranoj rekonstrukciji postrojenja te<br />
dostaviti opis promjena (čl. 92)<br />
Pratiti najbolje tehnike radi dopune i/ili izmjene utvrđenih objedinjenih uvjeta <strong>za</strong>štite<br />
okoliša <strong>za</strong> postrojenje<br />
Poduzimati preventivne mjere smanjenja rizika nastanka i sprečavanja velikih<br />
nesreća te mjere <strong>za</strong> ublažavanje utjecaja velikih nesreća na ljude, materijalna dobra<br />
i okoliš, u slučaju opasnih tvari u postrojenju (čl. 98)<br />
Utvrditi moguću prisutnost opasnih tvari i o tome obavijestiti <strong>Mini</strong>starstvo: (i) <strong>za</strong><br />
postrojenje koje će se graditi ili rekonstruirati prije ishođenja rješenja o objedinjenim<br />
uvjetima <strong>za</strong>štite okoliša, najkasnije istodobno s podnošenjem <strong>za</strong>htjeva<br />
<strong>za</strong> procjenu utjecaja <strong>za</strong>hvata na okoliš ako je procjena propisana kao obvezna,<br />
(ii) <strong>za</strong> postojeća postrojenja: u slučaju rekonstrukcije, odnosno promjena u proizvodnji<br />
i radu; u slučaju znatnijeg povećanja količine ili značajnijih promjena prirode<br />
ili fizičkog oblika opasne tvari u odnosu na podatke iz obavijesti; u slučaju promjene<br />
postupaka u kojima se opasna tvar koristi s obzirom na promjenu naravi ili količine<br />
opasnih tvari, koja bi mogla znatno povećati opasnost od velikih nesreća; u slučaju<br />
trajnog prestanka rada postrojenja<br />
U slučaju utvrđenih većih količina opasnih tvari izraditi izvješće o sigurnosti, koje<br />
sadrži: smjernice <strong>za</strong> sprečavanje velikih nesreća; osmišljen sustav sigurnosti; plan
<strong>za</strong> postupanje u postrojenju; podatke <strong>za</strong> plan sprečavanja velikih nesreća koji se<br />
odnosi na mjere <strong>za</strong>štite i aktivnosti izvan postrojenja operatera, te izjavu operatera<br />
o dijelu izvješća koji nije <strong>za</strong> javnost<br />
Ishoditi suglasnost na izvješće o sigurnosti prije obavljanja djelatnosti (čl. 100)<br />
Doka<strong>za</strong>ti da tvrtka u postrojenju nije promijenila uvjete iz suglasnosti na izvješće i da<br />
su ispunjeni uvjeti u skladu sa Zakonom. (čl. 101)<br />
U slučaju promjene u radu postrojenja, obvezna je izmjena i dopuna izvješća o sigurnosti<br />
te slanje obavijesti o tome <strong>Mini</strong>starstvu i središnjem tijelu državne uprave<br />
nadležnom <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu i spašavanje. Ako promjene iziskuju novo izvješće odnosno<br />
ishođenje suglasnosti na sadržaj izmjena i/ili dopuna, nužna je nova suglasnost i<br />
prije isteka pet godina (čl. 103)<br />
Dostaviti izvješće o sigurnosti središnjem tijelu državne uprave nadležnom <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu<br />
i spašavanje radi izrade vanjskih planova<br />
Prijaviti Agenciji <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša pristup u sustav EMAS<br />
Pratiti stanje okoliša, npr. obveze nositelja <strong>za</strong>hvata i operatera uz praćenje stanja<br />
okoliša (čl. 121), ispuštanje i prijenos onečišćujućih tvari u okoliš (čl. 129)<br />
Izvješćivanje, npr. čl. 92, 104. i 105.<br />
Odgovornost <strong>za</strong> štetu u okolišu i opasnost od štete kad tvrtka obavlja djelatnost koja<br />
predstavlja rizik <strong>za</strong> okoliš i ljudsko zdravlje po načelu doka<strong>za</strong>ne krivnje ili doka<strong>za</strong>nog<br />
nemarnog djelovanja (čl. 150. i 151)<br />
Sanacija štete u okolišu i uklanjanje prijeteće opasnosti od štete nanesene opasnim<br />
djelatnostima, što uključuje štetu nanesenu <strong>za</strong>štićenim vrstama (čl. 151)<br />
Tvrtka koja je prouzročila štetu mora naknaditi štete u vrijednosti uništenog dobra<br />
ako se šteta u okolišu ili šteta nastala <strong>za</strong>štićenim vrstama ne može sanirati<br />
odgovarajućim mjerama (čl. 156)<br />
Tvrtka koja djelovanjem ili propustom djelovanja prouzroči prijeteću opasnost od<br />
štete odnosno onečišćavanje okoliša, mora poduzeti mjere sprečavanja odnosno otklanjanja<br />
(čl. 159) i obavijestiti središnje tijelo državne uprave nadležno <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu i<br />
spašavanje<br />
Izraditi sanacijski program <strong>za</strong> uklanjanje štete u okolišu zbog prekoračenja graničnih<br />
vrijednosti emisija u skladu s posebnim propisom (čl. 164) te <strong>za</strong> njega ishoditi suglasnost<br />
<strong>Mini</strong>starstva<br />
Obveznik provedbe sanacije obve<strong>za</strong>n je nakon provedbe sanacijskih mjera osigurati<br />
praćenje stanja okoliša, odnosno učinka sanacije na okoliš te <strong>za</strong> to osigurati financijska<br />
sredstva (čl. 167)<br />
Operater tvrtke obve<strong>za</strong>n je osiguranjem kod osiguravatelja ili na drugi način osigurati<br />
sredstva <strong>za</strong> naknadu moguće štete nanesene okolišu odnosno <strong>za</strong> otklanjanje<br />
prijeteće opasnosti od štete<br />
Financiranje <strong>za</strong>štite okoliša (čl. 174)<br />
Proizvođači su dužni, kada je propisano, na ambalažu ili na tehničku dokumentaciju<br />
uz proizvod staviti uputu kojom se potrošače obavješćuje o utjecaju proizvoda i<br />
ambalaže na okoliš te ih se upućuje na način postupanja nakon uporabe (čl. 177)<br />
Pružiti <strong>Mini</strong>starstvu dokaze da su propisane mjere provedene<br />
13<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
14<br />
Omogućiti inspekcijski nadzor i osigurati mu uvjete <strong>za</strong> rad, dati na uvid dokumentaciju<br />
i na inspektorov <strong>za</strong>htjev dostaviti ili pripremiti dodatne podatke <strong>za</strong> obavljanje<br />
nadzora. (čl. 187)<br />
Provesti radnje na <strong>za</strong>htjev inspektora i radi utvrđivanja činjeničnog stanja nakon inspekcijskog<br />
nadzora.<br />
Iz Zakona o <strong>za</strong>štiti zraka (NN 178/04 i 60/08) proizlaze <strong>za</strong> poslovni sektor, ovisno o djelatnosti<br />
poduzeća i obilježjima njegovih izvora emisije, sljedeće obveze:<br />
Pratiti kakvoću zraka u skladu s aktom o procjeni utjecaja na okoliš i/ili rješenju o<br />
objedinjenim uvjetima <strong>za</strong>štite okoliša prema Zakonu o <strong>za</strong>štiti okoliša (čl. 26)<br />
Dostaviti podatke o kakvoći zraka upravnom odjelu županije odnosno upravnom tijelu<br />
Grada Zagreba nadležnom <strong>za</strong> poslove <strong>za</strong>štite okoliša do 31. ožujka tekuće godine<br />
<strong>za</strong> proteklu godinu<br />
Platiti troškove mjerenja u slučaju utvrđene prekomjerne onečišćenosti (čl. 27)<br />
Dostaviti podatke o stacionarnom izvoru, svakoj njegovoj promjeni (rekonstrukciji)<br />
i osobi koja njime upravlja ili nadzire njegov rad uredu državne uprave u županiji<br />
odnosno upravnom tijelu Grada Zagreba nadležnom <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša (čl. 33)<br />
Osigurati redovito praćenje emisije i voditi pripadajuću evidenciju<br />
Osigurati mjerenje emisije onečišćujućih tvari iz stacionarnog izvora i vođenje evidencije<br />
s podacima o mjernim mjestima, rezultatima i učestalosti mjerenja<br />
Voditi evidenciju o upotrijebljenom gorivu i otpadu pri spaljivanju<br />
Voditi evidenciju o radu uređaja <strong>za</strong> smanjivanje emisija<br />
Dostaviti podatke u Registar onečišćavanja okoliša prema Zakonu o <strong>za</strong>štiti okoliša<br />
Voditi podatke o pokretnim izvorima emisije na način propisan <strong>za</strong> prijevozna sredstva,<br />
u skladu s posebnim propisom<br />
Primijeniti mjere <strong>za</strong>štite zraka utvrđenim u rješenju o procjeni utjecaja na okoliš ili<br />
rješenju o objedinjenim uvjetima <strong>za</strong>štite okoliša donesenim prema Zakonu o <strong>za</strong>štiti<br />
okoliša (čl. 37)<br />
Provoditi mjere <strong>za</strong>štite zraka utvrđenih u dozvoli koju izdaje nadležno tijelo u jedinici<br />
lokalne samouprave <strong>za</strong> obavljanje djelatnosti ako <strong>za</strong> određeni <strong>za</strong>hvat nije propisana<br />
obve<strong>za</strong> procjene utjecaja na okoliš i ako se ne utvrđuju objedinjeni uvjeti <strong>za</strong>štite<br />
okoliša <strong>za</strong> postrojenje<br />
U području prve i druge kategorije kakvoće zraka, novi <strong>za</strong>hvat u okoliš ili rekonstrukcija<br />
izvora onečišćivanja zraka ne smije ugroziti postojeću kategoriju kakvoće<br />
(čl. 42)<br />
Gradnja u području treće kategorije kakvoće zraka moguća je samo pod sljedećim<br />
uvjetima: 1. Ako se osigura <strong>za</strong>mjena ne<strong>za</strong>dovoljavajućeg stacionarnog izvora novim,<br />
kojim se smanjuje onečišćenost zraka 2. Ako povišenje razine onečišćenosti<br />
u okolici stacionarnog izvora ne premašuje 10% tolerantne vrijednosti kakvoće<br />
zraka (TV), pod uvjetom da se provodi sanacijski program <strong>za</strong> postojeće izvore<br />
onečišćivanja. 3. Ako se mjerenjima posebne namjene dokaže da kakvoća zraka<br />
više nije treće kategorije. Jedino u tim slučajevima može se izdati lokacijska,<br />
građevinska i uporabna dozvola <strong>za</strong> novi izvor onečišćivanja zraka ili rekonstrukciju<br />
postojećeg
Kada je plan mjera <strong>za</strong> smanjivanje onečišćivanja donijelo predstavničko tijelo lokalne<br />
samouprave, treba provesti i financirati mjere <strong>za</strong> smanjivanje emisija onečišćujućih<br />
tvari utvrđenih u planu kako bi se postupno postigle granične vrijednosti – GV (čl. 43)<br />
Izraditi sanacijski program u roku i pribaviti suglasnosti ako je poduzetnik u području<br />
treće kategorije kakvoće zraka kada su Gradska skupština Grada Zagreba, gradsko,<br />
odnosno općinsko vijeće donijeli odluku o njegovoj izradi (čl. 44)<br />
Pribaviti suglasnost <strong>Mini</strong>starstva <strong>za</strong> praćenje kakvoće zraka i emisija ako vlasnik ili<br />
korisnik izvora onečišćivanja zraka u registriranoj djelatnosti samostalno obavlja<br />
poslove praćenja kakvoće zraka i emisija (čl. 53)<br />
Upućivanje na provedbene propise koji će se donijeti temeljem Zakona (čl. 40) i uvjete<br />
koje moraju ispuniti pravne i fizičke osobe koje obavljaju djelatnost održavanja i/ili popravka<br />
te isključivanja iz uporabe proizvoda s tvarima koje oštećuju ozonski sloj(čl. 41)<br />
Surađivati pri provedbi inspekcijskog nadzora davanjem na uvid dokumentacije. Na<br />
pisani <strong>za</strong>htjev inspektora dostaviti ili pripremiti dodatne podatke <strong>za</strong> inspekcijski nadzor.<br />
15<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
Iz Zakona o otpadu (NN 178/04, 111/06 i 60/08), ovisno o djelatnosti poduzeća i o vrsti i<br />
količini proizvedenog otpada, proizlaze sljedeće obveze:<br />
Izraditi plan gospodarenja otpadom proizvođača otpada ako na godinu proizvodi više<br />
od 150 tona neopasnog otpada i/ili više od 200 kilograma opasnog otpada na propisanim<br />
obrascima (čl. 12)<br />
Dostaviti plan proizvođača otpada nadležnom uredu i Agenciji <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša<br />
U slučaju proizvodnje i/ili gospodarenja otpadom, voditi propisani očevidnik o<br />
nastanku i tijeku otpada. Podatke se mora unositi ažurno i potpuno, nakon svake<br />
promjene stanja, i podatke iz očevidnika <strong>za</strong> svaku godinu čuvati pet godina (čl. 20)<br />
Dostaviti podatke iz očevidnika na propisanom obrascu nadležnom uredu, jednom<br />
na godinu, do 31. ožujka tekuće godine <strong>za</strong> prethodnu godinu<br />
Podatke o komunalnom otpadu mora osoba koja njime gospodari dostaviti upravnom<br />
tijelu Grada Zagreba, grada, odnosno općine na čijem području obavlja djelatnost,<br />
jednom na godinu, do kraja veljače tekuće godine <strong>za</strong> prethodnu godinu<br />
Otpad se mora skladištiti, oporabljivati i/ili zbrinjavati samo u građevinama i<br />
uređajima određenim <strong>za</strong> tu namjenu (čl. 22)<br />
Odvojeno skupljati, skladištiti i prevoziti opasni otpad prema vrstama i odvojeno od<br />
neopasnog i komunalnog otpada (čl. 26)<br />
Privremeno skladištiti vlastiti proizvedeni otpad namijenjen oporabi ili zbrinjavanju<br />
na <strong>za</strong> to namijenjenom prostoru u svojem poslovnom prostoru, najduže godinu dana<br />
od dana proizvodnje. U slučaju nemogućnosti oporabe ili zbrinjavanja u roku godine<br />
dana, proizvođač otpada može otpad privremeno skladištiti najduže tri godine od<br />
dana proizvodnje otpada, <strong>za</strong> što treba ishoditi suglasnost <strong>Mini</strong>starstva (čl. 31)<br />
Planirati proizvodnju proizvoda i ambalaže (obve<strong>za</strong> proizvođača i uvoznika) tako da<br />
se proizvodnja unapređuje primjenom čistih tehnologija i učinkovitom uporabom<br />
materijala i energije, da se potiče ponovna uporaba i reciklaža i uzima u obzir najbolji<br />
postupak oporabe i/ili zbrinjavanja proizvoda kojem je istekao rok (čl. 36)<br />
Proizvođači moraju koristiti sirovine i materijale, poluproizvode i ambalažu koji<br />
smanjuju uporabu energije i materijala i čijim se korištenjem smanjuje otpad
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
16<br />
Proizvođači moraju što više uvoditi i koristiti povratnu ambalažu<br />
Proizvođači su dužni izbjegavati uporabu materijala, tvari i/ili predmeta koji sadrže<br />
opasne tvari u količinama i/ili koncentracijama koje bi mogle štetiti zdravlju i/ili<br />
okolišu u procesu proizvodnje, uporabe i zbrinjavanja proizvoda kada postane otpad<br />
Na tržište se ne smije stavljati ambalaža koja sadrži materijale i opasne tvari u<br />
količinama i/ili koncentracijama koje bi mogle štetiti zdravlju i/ili okolišu<br />
Obavješćivati potrošače o bitnim svojstvima proizvoda i ambalaže glede opasnih i<br />
onečišćujućih tvari, te o načinu gospodarenja proizvodom i ambalažom kad postanu<br />
otpad propisanim označivanjem<br />
Upućivati na niz provedbenih propisa koji će se donijeti temeljem Zakona, npr. o<br />
načinu i postupku označivanja i obavještavanja potrošača o bitnim svojstvima proizvoda,<br />
dijelova proizvoda i ambalaže glede opasnih i onečišćujućih tvari te <strong>za</strong>brani<br />
stavljanja na tržište proizvoda i dijelova proizvoda koji sadrže tvari koje bi mogle<br />
štetiti zdravlju i/ili okolišu<br />
Osigurati kupcu i/ili korisniku proizvoda mogućnost povrata uporabljenih proizvoda<br />
odnosno ambalaže koja se može iznova uporabiti ili mogućnost naknade <strong>za</strong> oporabljivi<br />
otpad (čl. 38)<br />
Predavati svoj otpad osobi koja ima dozvolu <strong>za</strong> skupljanje, oporabu i/ili zbrinjavanje<br />
otpada, u skladu s člankom 41. Zakona. Iznimno, proizvođač ga može sam oporabiti<br />
ili zbrinuti ako je pribavio dozvolu iz članka 41. (čl. 39)<br />
Proizvođač otpada mora uz otpad ovlaštenoj osobi predati prateći list s podacima iz<br />
očevidnika o otpadu. Proizvođač odgovara <strong>za</strong> točnost podataka<br />
Kad proizvođač opasnog otpada ovlaštenim osobama predaje otpad <strong>za</strong> koji nema<br />
deklaraciju o fizikalnim i kemijskim svojstvima ili kada je teži od tone, dužan je, uz<br />
podatke o otpadu, predati izvješće o ispitivanju fizikalnih i kemijskih svojstava otpada,<br />
ne starije od 12 mjeseci od dana ispitivanja svojstava (čl. 40)<br />
Kad je količina opasnog otpada poznatog sastava manja od tone, proizvođač opasnog<br />
otpada dužan je, uz podatke o otpadu, ovlaštenim osobama predati deklaraciju<br />
o njegovim fizikalnim i kemijskim svojstvima<br />
Pribaviti dozvolu <strong>za</strong> obavljanje djelatnosti skupljanja, oporabe i/ili zbrinjavanja<br />
odnosno <strong>za</strong> djelatnost gospodarenja posebnim kategorijama otpada, <strong>za</strong> osobe koje<br />
su registrirane <strong>za</strong> njihovo obavljanje (čl. 41)<br />
Ispuniti sljedeće uvjete <strong>za</strong> izdavanje dozvole iz čl. 41. Zakona: 1. registracija <strong>za</strong> obavljanje<br />
neke od djelatnosti iz čl. 41; 2. raspolaganje <strong>za</strong>konito izgrađenim građevinama<br />
i uređajima; 3. <strong>za</strong>pošljavanje osoba koje imaju stručnu spremu propisanu <strong>za</strong> obavljanje<br />
tih poslova, i 4. raspoloživa oprema, građevine i/ili uređaji <strong>za</strong> obavljanje djelatnosti<br />
udovoljavaju propisanim tehničko-tehnološkim uvjetima i uvjetima <strong>za</strong>štite<br />
okoliša, ako Zakonom nije drukčije propisano (čl. 42). Iznimke su navedene u čl. 43.<br />
Za potrebe uvo<strong>za</strong> neopasnog otpada iz čl. 47. ili izvo<strong>za</strong> opasnog otpada treba<br />
angažirati osobu koja je pribavila rješenje propisano Zakonom (čl. 48. ili čl. 50)<br />
Surađivati pri provedbi inspekcijskog nadzora, davanjem na uvid dokumentacije. Na<br />
pisani <strong>za</strong>htjev inspektora dostaviti ili pripremiti dodatne podataka.
GOSPODARENJE OTPADOM U PRAKSI<br />
Fa<strong>za</strong> 1. Pokretanje posla<br />
Pri pokretanju posla poduzetnici moraju ishoditi suglasnosti, ovlasti i/ili dozvole i slično od<br />
nadležnog tijela <strong>za</strong> obavljanje poslova, ovisno o djelatnosti kojom se bave.<br />
Zakon o otpadu (čl. 4.) obvezuje osobe registrirane <strong>za</strong> obavljanje djelatnosti skupljanja,<br />
oporabe i/ili zbrinjavanja, odnosno gospodarenja posebnim kategorijama otpada, da prije<br />
početka obavljanja navedenih djelatnosti pribave propisanu dozvolu. <strong>Mini</strong>starstvo <strong>za</strong>štite<br />
okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva nadležno je <strong>za</strong> izdavanje dozvola <strong>za</strong> gospodarenje<br />
opasnim otpadom te spaljivanje i suspaljivanje otpada, a uredi državne uprave u<br />
županijama, odnosno Gradu Zagrebu, izdaju dozvole <strong>za</strong> gospodarenje komunalnim otpadom,<br />
neopasnim proizvodnim, uključujući posebne kategorije otpada, te termičku obradu<br />
otpada (osim <strong>za</strong> spaljivanje i suspaljivanje).<br />
17<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
Za dobivanje dozvole treba ispuniti sljedeće uvjete:<br />
registracija <strong>za</strong> obavljanje neke od djelatnosti iz čl. 41. Zakona<br />
raspolaganje potrebnim <strong>za</strong>konito izgrađenim građevinama i uređajima<br />
<strong>za</strong>pošljavanje osoba koje imaju stručnu spremu propisanu <strong>za</strong> obavljanje tih poslova<br />
raspolaganje opremom, građevinama i/ili uređajima u svrhu obavljanja djelatnosti<br />
potpuno udovoljava propisanim tehničko-tehnološkim uvjetima i uvjetima <strong>za</strong>štite<br />
okoliša (čl. 42).<br />
Osoba registrirana <strong>za</strong> obavljanje djelatnosti prijevo<strong>za</strong>/posredovanja/izvo<strong>za</strong> neopasnog<br />
otpada može početi obavljati djelatnost tek nakon što se upiše u Očevidnik prijevoznika/<br />
posrednika/izvoznika <strong>Mini</strong>starstava <strong>za</strong>štite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva i<br />
pribavi potvrdu o upisu u Očevidnik.<br />
Ako poduzetnik planira <strong>za</strong>hvat na samom početku, najprije treba provjeriti je li takva vrsta<br />
<strong>za</strong>hvata predviđena prostornim planom. Ako važeći plan dopušta planiranu aktivnost, treba<br />
utvrditi je li <strong>za</strong> <strong>za</strong>hvat obvezna procjena utjecaja na okoliš na temelju Zakona o <strong>za</strong>štiti<br />
okoliša i Popisa <strong>za</strong>hvata iz Pravilnika o procjeni utjecaja na okoliš. U tom slučaju pokreće<br />
se postupak procjene utjecaja na okoliš izradom studije utjecaja na okoliš. Studiju izrađuju<br />
pravne osobe koje je <strong>Mini</strong>starstvo <strong>za</strong>štite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva ovlastilo<br />
<strong>za</strong> obavljanje stručnih poslova <strong>za</strong>štite okoliša (Popis pravnih osoba koje imaju suglasnost<br />
<strong>za</strong> obavljanje stručnih poslova <strong>za</strong>štite okoliša, koji se objavljuje u Narodnim<br />
novinama).<br />
Fa<strong>za</strong> 2. Uhodan rad<br />
U toj fazi obveznici imaju više obve<strong>za</strong>, koje se mogu podijeliti na.<br />
Praćenje stanja okoliša. Proizvođač otpada mora voditi očevidnik o nastanku i tijeku<br />
otpada. Podaci moraju biti ažurni i potpuni i poduzetnici ih moraju čuvati pet<br />
godina (npr., prijavni i prateći listovi <strong>za</strong> neopasni i opasni otpad). Za ispuštanje<br />
onečišćujućih tvari u zrak, vode i/ili more i tlo moraju angažirati stručne i <strong>za</strong> to osposobljene<br />
osobe koje će provesti mjerenja emisija iz postrojenja i o tome voditi<br />
propisane očevidnike.
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
18<br />
Izvješćivanje. Podatke iz očevidnika poduzetnik je obve<strong>za</strong>n dostavljati na propisanim<br />
obrascima i u propisanim rokovima nadležnom upravnom tijelu u županiji odnosno<br />
Gradu Zagrebu, Agenciji <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša i/ili Fondu <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša i energetsku<br />
učinkovitost (npr., prateći listovi dostavljaju se skupljaču, skupljač ih prosljeđuje<br />
obrađivaču, a on ih potom šalje uredu državne uprave u županiji <strong>za</strong> neopasni otpad,<br />
a Agenciji <strong>za</strong> opasni otpad). Nadalje, poduzetnik može obavještavati nadležno<br />
tijelo o određenom stanju/okolnostima te tražiti npr. suglasnost. Proizvođač otpada<br />
namijenjenog oporabi ili zbrinjavanju može proizvedeni otpad privremeno skladištiti<br />
u svojem poslovnom prostoru, najduže godinu dana od dana njegove proizvodnje.<br />
Ako ne postoje mogućnosti <strong>za</strong> oporabu ili zbrinjavanje vlastitog proizvedenog otpada<br />
u roku godine dana na temelju Zakona o otpadu (čl. 31) proizvođač otpada dužan<br />
je ishoditi suglasnost <strong>Mini</strong>starstva, kojom se omogućuje privremeno skladištenje u<br />
poslovnom prostoru, do tri godine od proizvodnje otpada.<br />
Financiranje <strong>za</strong>štite okoliša. Poduzetnici su obveznici plaćanja ni<strong>za</strong> naknada kojima<br />
se financira <strong>za</strong>štita okoliša ovisno o njihovoj djelatnosti. Npr., proizvođači proizvodnog<br />
opasnog otpada i oni koji neopasni proizvodni (industrijski) otpad odlažu na<br />
odlagališta, obveznici su naknade <strong>za</strong> opterećivanje okoliša otpadom.<br />
Odgovornost <strong>za</strong> štetu u okolišu. Za djelatnosti koje predstavljaju rizik <strong>za</strong> okoliš,<br />
tvrtka odgovara <strong>za</strong> prouzročenu štetu u okolišu po doka<strong>za</strong>noj krivnji ili nemarnom<br />
djelovanju.<br />
Slučajevi nepoštivanja <strong>za</strong>kona i propisa. U slučaju povrede Zakona o <strong>za</strong>štiti okoliša,<br />
Zakona o otpadu i Zakona o <strong>za</strong>štiti zraka inspektor ima pravo i obvezu podnijeti<br />
optužni, odnosno prekršajni prijedlog ili kaznenu prijavu te rješenjem narediti mjere<br />
s rokom izvršenja, a ako nadzirana osoba ne izvrši rješenje inspektor će je prisiliti na<br />
izvršenje upravnom mjerom, odnosno naplatom novčane kazne u iznosu od 30.000<br />
kuna.<br />
Poduzetnici imaju određene obveze ve<strong>za</strong>ne uz obavljanje inspekcijskog nadzora. Ta<br />
je problematika uređena čl. 187. Zakona o <strong>za</strong>štiti okoliša, a predmet inspekcijskog<br />
nadzora utvrđen je čl. 188. Protiv rješenja ili <strong>za</strong>ključka, kojeg je donio inspektor,<br />
poduzetnik ima pravo na žalbu ili upravni spor temeljem čl. 196. Zakona o <strong>za</strong>štiti<br />
okoliša, čl. 85 Zakona o otpadu i čl. 85. Zakona o <strong>za</strong>štiti zraka.<br />
Ako poduzetnik čija se djelatnost ubraja u <strong>za</strong>hvate <strong>za</strong> koje je obvezna procjena utjecaja na<br />
okoliš odluči provesti rekonstrukciju kojom se povećava površina, veličina, proizvodni kapacitet<br />
i/ili snaga, mijenja tehnološki postupak, proizvodni program ili pogonski energent<br />
<strong>za</strong> više od 30%, odnosno uklanja ili prestaje s djelatnošću, mora ponovo provesti postupak<br />
procjene utjecaja na okoliš.
GDJE DO INFORMACIJA?<br />
<strong>Hrvatska</strong><br />
Horizontalno <strong>za</strong>konodavstvo (Procjena utjecaja na okoliš − PUO, strateška procjena utjecaja<br />
− SPU, pristup informacijama, sudjelovanje javnosti, izvješćivanje, odgovornost <strong>za</strong> štetu)<br />
<strong>Mini</strong>starstvo <strong>za</strong>štite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva<br />
Republike Austrije 20, Zagreb<br />
www.mzopu.hr<br />
Informiranje i uključivanje građana u donošenje odluka o okolišu (ARHUS), provođenje<br />
planskih i strateških dokumenata ve<strong>za</strong>no <strong>za</strong> okoliš (gospodarenje otpadom u RH,<br />
raspodjela emisijskih kvota stakleničkih plinova u RH, <strong>za</strong>štita i poboljšanje kakvoće<br />
zraka u RH), donošenje provedbenih propisa usklađenih s direktivama Europske<br />
unije i to posebno ve<strong>za</strong>no uz procjenu utjecaja na okoliš i stratešku procjenu utjecaja<br />
na okoliš, kao i praćenje provedbe <strong>za</strong>kona i drugih propisa i predlaganje mjera<br />
<strong>za</strong> njihovu pro ved bu te izrada stručnih podloga u vezi s izradom nacrta prijed loga<br />
<strong>za</strong>kona i drugih propisa, planova, programa te izvješća u području gospodarenja otpadom,<br />
i to gospodarenja neopasnim otpadom, opasnim otpadom i preko gra ničnim<br />
prometom otpada, kao i u području <strong>za</strong>štite zraka, klime i <strong>za</strong>štite ozonskog sloja, te<br />
prati njihovu provedbu, potom odgovornosti <strong>za</strong> štetu, prevencija i sanacija šteta, kao<br />
i izvještavanje EU agencije <strong>za</strong> okoliš.<br />
Agencija <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša<br />
Trg maršala Tita 8, Zagreb<br />
www.azo.hr<br />
Osnovana kao ne<strong>za</strong>visna javna ustanova <strong>za</strong> prikupljanje, objedinjavanje i obradu<br />
podataka o okolišu, koja izvješćuje o stanju okoliša u Republici Hrvatskoj na temelju<br />
baze dokumenata i Nacionalne liste poka<strong>za</strong>telja, kao i omogućava javnosti<br />
pristup podacima o onečišćujućim tvarima pohranjenim u registru onečišćavanja<br />
okoliša,<br />
Fond <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša i energetsku učinkovitost<br />
Ksaver 208, Zagreb<br />
www.fzoeu.hr<br />
Osnovan kao izvanproračunski fond u svojstvu pravne osobe i s javnim ovlastima,<br />
naplaćuje naknade i posebne naknade (sukladno Zakonu o otpadu i Zakonu<br />
o Fondu <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša i energetsku učinkovitost), vodi očevidnike obveznika<br />
plaćanja, te propisuje uvjete koje moraju ispunjavati korisnici sredstava Fonda<br />
(trgovačka društva i druge pravne osobe, obrtnici i fizičke osobe) kao i kriterije i<br />
mjerila <strong>za</strong> dodjeljivanje sredstava Fonda u svrhu financiranja projekata, programa<br />
i sličnih aktivnosti u području očuvanja, održivog korištenja, <strong>za</strong>štite i unapređivanja<br />
okoliša i posti<strong>za</strong>nja energetske učinkovitosti, odnosno korištenja obnovljivih izvora<br />
energije.<br />
Upravni odjel županije i/ili velikog grada nadležan <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša<br />
19<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
20<br />
Kakvoća zraka i klimatske promjene<br />
<strong>Mini</strong>starstvo <strong>za</strong>štite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva<br />
Uprava <strong>za</strong> gospodarenje okolišem<br />
Republike Austrije 20, Zagreb<br />
www.mzopu.hr<br />
Provodi mjere <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu zraka, klime i <strong>za</strong>štitu ozonskog sloja, a posebno izrađuje<br />
dozvole <strong>za</strong> obavljanje djelatnosti praćenja kakvoće zraka i dozvole radi smanjivanja<br />
emisija stakleničkih plinova te priprema i potiče programe namijenjene gospodarstvu<br />
radi smanjivanja onečišćenosti zraka.<br />
Agencija <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša<br />
Trg maršala Tita 8, Zagreb<br />
www.azo.hr<br />
Izrađuje odgovarajuće metodološke upute i smjernice <strong>za</strong> proračun ispuštanja<br />
onečišćujućih tvari u zrak, vodi odgovarajuću bazu podataka te prati i izvještava o<br />
stanju okoliša i utjecaju okoliša na zdravlje.<br />
Fond <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša i energetsku učinkovitost<br />
Ksaver 208, Zagreb<br />
www.fzoeu.hr<br />
Pravne i fizičke osobe koje u okviru svoje djelatnosti imaju u vlasništvu ili koriste<br />
pojedinačni izvor emisije CO2, SO2 i NO2 obveznici su plaćanja naknada onečišćivača<br />
okoliša Fondu, koja sredstva Fond ulaže <strong>za</strong> financiranje <strong>za</strong>štite okoliša i energetske<br />
učinkovitosti, a osobito <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu, očuvanje i poboljšanje kakvoće zraka, te<br />
ublažavanje klimatskih promjena i <strong>za</strong>štitu ozonskog omotača, poticanje čistije proizvodnje,<br />
odnosno izbjegavanje i smanjenje emisija u proizvodnom procesu, poticanje<br />
čistijeg transporta i dr.<br />
Upravni odjel županije i/ili velikog grada nadležan <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša<br />
Gospodarenje otpadom<br />
<strong>Mini</strong>starstvo <strong>za</strong>štite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva<br />
Uprava <strong>za</strong> gospodarenje okolišem<br />
Republike Austrije 20, Zagreb<br />
www.mzopu.hr<br />
Provodi mjere <strong>za</strong> gospodarenje i zbrinjavanje otpada, izdaje dozvole <strong>za</strong> gospodarenje<br />
opasnim otpadom, dozvole <strong>za</strong> termičku obradu otpada, suglasnosti <strong>za</strong> skladištenja<br />
otpada, izdaje privremene dozvole, rješava o uvozu i izvozu neopasnog otpada, rješava<br />
o izvozu opasnog otpada te rješava o provozu opasnog otpada, dodjeljuje koncesije<br />
gospodarenja otpadom kada je <strong>za</strong> iste nadležno <strong>Mini</strong>starstvo te vodi očevidnike iz<br />
djelokruga Odjela.
Agencija <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša<br />
Trg maršala Tita 8, Zagreb<br />
www.azo.hr<br />
Vodi odgovarajuću bazu podataka te prati i izvještava o stanju okoliša i utjecaju<br />
okoliša na zdravlje.<br />
Fond <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša i energetsku učinkovitost<br />
Ksaver 208, Zagreb<br />
www.fzoeu.hr<br />
Pravne i fizičke osobe koje odlažu komunalni i/ili neopasni tehnološki otpad te proizvode<br />
opasni otpad obveznici su plaćanja naknada na opterećivanje okoliša otpadom<br />
Fondu, a proizvođači i/ili uvoznici ambalaže, ulja, guma, vozila, baterija i akumulatora te<br />
električne i elektroničke opreme obveznici su plaćanja naknada <strong>za</strong> gospodarenje posebnim<br />
kategorijama otpada, koja sredstva Fond ulaže u projekte i programe iz <strong>za</strong>štite<br />
okoliša, a posebno saniranje odlagališta otpada te poticanje izbjegavanja i smanjivanja<br />
nastajanja otpada, obradu otpada i iskorištavanje vrijednih svojstava, kao i <strong>za</strong> pripremu,<br />
provedbu i razvoj sustava povrata skupljanja i zbrinjavanja posebnih kategorija otpada.<br />
Ured državne uprave u županiji. Upravni odjel županije i/ ili velikog grada nadležan<br />
<strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša<br />
21<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
Upravljanje vodama i šumama, financiranje <strong>za</strong>štite voda i šuma<br />
<strong>Mini</strong>starstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnoga gospodarstva<br />
Uprava gospodarenja vodama i Uprava vodne politike i međunarodnih projektata<br />
Grada Vukovara 220, Zagreb<br />
www.mrrsvg.hr<br />
www.duv.hr<br />
Uprava šumarstva<br />
Grada Vukovara 78, Zagreb<br />
www.mrrsvg.hr<br />
www.mps.hr<br />
<strong>Mini</strong>starstvo <strong>za</strong>štite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva<br />
Republike Austrije 20, Zagreb<br />
www.mzopu.hr<br />
Hrvatske vode<br />
Grada Vukovara 220, Zagreb<br />
www.voda.hr<br />
Hrvatske šume<br />
Ljudevita F. Vukotinovića 2, Zagreb<br />
www.hrsume.hr
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
22<br />
Agencija <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša<br />
Trg maršala Tita 8, Zagreb<br />
www.azo.hr<br />
Upravni odjel županije i/ili velikog grada nadležan <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša i komunalno<br />
gospodarstvo<br />
Upravni odjel županije nadležan <strong>za</strong> šumarstvo<br />
Kontrola industrijskog onečišćenja (objedinjeni uvjeti <strong>za</strong>štite okoliša)<br />
<strong>Mini</strong>starstvo <strong>za</strong>štite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva<br />
Uprava <strong>za</strong> gospodarenje okolišem<br />
Republike Austrije 20, Zagreb<br />
www.mzopu.hr<br />
Agencija <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša<br />
Trg maršala Tita 8, Zagreb<br />
www.azo.hr<br />
Upravljanje rizicima i sprečavanje velikih nesreća<br />
<strong>Mini</strong>starstvo <strong>za</strong>štite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva<br />
Uprava <strong>za</strong> gospodarenje okolišem<br />
Republike Austrije 20, Zagreb<br />
www.mzopu.hr<br />
Državna uprava <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu i spašavanje<br />
Nehajska 5, 10000 Zagreb<br />
www.duzs.hr<br />
Upravni odjel županije i/ ili velikog grada nadležan <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša<br />
Kemikalije i buka<br />
<strong>Mini</strong>starstvo zdravstva i socijalne skrbi<br />
Ksaver 200a, Zagreb<br />
www.mzss.hr<br />
Hrvatski <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> toksikologiju<br />
Martićeva 63a, Zagreb<br />
www.hzt.hr<br />
Hrvatski <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> javno zdravstvo<br />
Rockefellerova 7, Zagreb<br />
www.hzjz.hr
Zaštita prirode<br />
<strong>Mini</strong>starstvo kulture<br />
Runjaninova 2, Zagreb<br />
www.min-kulture.hr<br />
Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu prirode<br />
Trg Mažuranića 5, Zagreb<br />
www.dzzp.hr<br />
Županijske javne ustanove <strong>za</strong> upravljanje <strong>za</strong>štićenim prirodnim vrijednostima<br />
Europska unija<br />
23<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
Europska komisija<br />
Opća uprava <strong>za</strong> okoliš<br />
http://ec.europa.eu/environment/<br />
Opća uprava <strong>za</strong> poduzetništvo i industriju<br />
http://ec.europa.eu/enterprise/sme/index_en.htm
BILJEŠKE<br />
24<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.
BILJEŠKE<br />
25<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.
BILJEŠKE<br />
26<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.
<strong>Mini</strong>vodiči namijenjeni poduzetnicima su dostupni <strong>za</strong> preuzimanje na<br />
Internet stranicama projekta:<br />
Javna nabava<br />
Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode<br />
Prava intelektualnog vlasništva<br />
Sigurnost hrane<br />
Zaštita okoliša<br />
Zaštita potrošača<br />
Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore<br />
27<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
Poboljšavanje informiranosti hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice<br />
EU CARDS projekt: EuropeAid/121473/C/SV/HR<br />
Pripremajući se <strong>za</strong> ula<strong>za</strong>k u Europsku uniju, Republika <strong>Hrvatska</strong> provodi značajne izmjene<br />
<strong>za</strong>kona i propisa koje će bitno utjecaj na hrvatsku <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu. Ove su promjene<br />
neophodne kako bi hrvatski poslovni sektor dostigao standarde Europske unije i postao<br />
konkurentan u Uniji i na globalnom tržištu. Stoga ovaj projekt, koji je financiran od Europske<br />
unije, ima <strong>za</strong> cilj unaprijediti <strong>poslovnu</strong> klimu u Hrvatskoj razvijanjem instrumenata<br />
<strong>za</strong> procjenu učinaka <strong>za</strong>konskih promjena na hrvatsku <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu, te također<br />
poboljšati informiranost poslovne <strong>za</strong>jednice o tim promjenama.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
Ulica grada Vukovara 78, HR-10000 Zagreb, <strong>Hrvatska</strong><br />
T: (0)1 610-9773<br />
F: (0)1 610-9777<br />
E: bizimpact@mingorp.hr<br />
W: www.bizimpact.hr
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita okoliša travanj 2009.<br />
Ovaj minivodič izrađen je u sklopu BIZimpact projekta “Poboljšavanje informiranosti hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice”<br />
uz financijsku potporu Europske unije. Iznesena stajališta ne odražavaju nužno stajališta Europske komisije.
MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Zaštita potrošača<br />
<strong>Mini</strong>vodič <strong>za</strong> <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
EU CARDS projekt<br />
Poboljšavanje informiranosti<br />
hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva I www.mingorp.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> agencija <strong>za</strong> malo gospodarstvo I www.hamag.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> gospodarska <strong>komora</strong> I www.hgk.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> I www.hok.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> udruga poslodavaca I www.hup.hr
MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Zaštita potrošača<br />
<strong>Mini</strong>vodič <strong>za</strong> <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu<br />
EU CARDS projekt<br />
Poboljšavanje informiranosti<br />
hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice
PREDGOVOR<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
04<br />
U procesu pridruživanja Europskoj uniji Republika <strong>Hrvatska</strong> provodi promjene <strong>za</strong>kona i propisa<br />
koje će znatno utjecati na <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu. Te su promjene nužne kako bi hrvatske<br />
tvrtke <strong>za</strong>dovoljile standarde Europske unije i bile konkurentne kako na tržištu EU-a tako i<br />
na globalnom tržištu.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva svjesno je da <strong>za</strong>konske promjene mogu<br />
stvoriti poteškoće hrvatskim tvrtkama i da im treba stalno davati pravodobne informacije<br />
kako bi uskladile poslovanje s novim propisima i standardima. Uz to, nova pravila donose<br />
tvrtkama dodatne troškove u pogledu vremena, opreme i <strong>za</strong>poslenika.<br />
Svjesni smo i specifične situacije u kojoj se nalaze naši mali i srednji poduzetnici, koji čine<br />
gotovo 99% ukupnog poslovnog sektora. Za razliku od velikih tvrtki, oni uglavnom nemaju<br />
<strong>za</strong>poslenike specijalizirane <strong>za</strong> praćenje promjena <strong>za</strong>kona i propisa.<br />
Kako bi pomoglo malim i srednjim poduzetnicima da svoje poslovanje usklade sa <strong>za</strong>konskim<br />
promjenama, <strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva pripremilo je, uz potporu<br />
projekta BIZimpact, koji se financira sredstvima Europske unije, niz minivodiča <strong>za</strong><br />
sljedeća <strong>za</strong>konska područja:<br />
Javna nabava<br />
Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode<br />
Prava intelektualnog vlasništva<br />
Sigurnost hrane<br />
Zaštita okoliša<br />
Zaštita potrošača<br />
Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore<br />
<strong>Mini</strong>vodiči upoznaju male i srednje poduzetnike s nacionalnim <strong>za</strong>konodavstvom i <strong>za</strong>konodavstvom<br />
Europske unije, daju pregled izvora informacija i potpora koje su im dostupne u<br />
zemlji i šire te upozoravaju na ono što moraju učiniti kako bi se prilagodili novim pravilima.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva ažurirat će minivodiče svake godine i informirati<br />
Vas o promjenama u svakome od spomenutih područja. Nadamo se da će Vam<br />
ovaj minivodič pomoći pri provedbi propisa i norma u poslovanju te i na taj način pomoći pri<br />
poslovanju i povećanju Vaše konkurentnosti u ovom trenutku važnom <strong>za</strong> razvoj hrvatskoga<br />
gospodarstva.<br />
POTPREDSJEDNIK VLADE REPUBLIKE HRVATSKE<br />
I MINISTAR GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Damir<br />
Polančec, dipl. ing.<br />
ZAHVALA<br />
Ovaj minivodič naručio je projekt BIZimpact koji se financira sredstvima Europske unije,<br />
a pripremio ga je doc. dr. sc. Marko Baretić. U izradi dokumenta surađivali su stručnjaci:<br />
Đema Bartulović iz <strong>Mini</strong>starstva gospodarstva, rada i poduzetništva, Danica Ledecki iz<br />
Državnog inspektorata i Eva Guenther s EU CARDS Twinning projekta „Daljnje jačanje kapaciteta<br />
na području <strong>za</strong>štite potrošača“.
ŠTO JE ZAŠTITA POTROŠAČA?<br />
Politiku <strong>za</strong>štite potrošača čini niz mjera kojima se pospješuju i štite interesi potrošača koji<br />
se na tržištu pojavljuju radi pribavljanja roba i usluga. Te mjere uključuju:<br />
informiranje potrošača o svojstvima i cijeni robe i usluga<br />
educiranje potrošača o njihovim pravima i obve<strong>za</strong>ma<br />
promicanje i podupiranje organiziranja potrošača kako bi mogli štititi svoja prava<br />
omogućivanje predstavnicima potrošača da sudjeluju u radu tijela koja odlučuju o<br />
njihovim pravima i obve<strong>za</strong>ma.<br />
Pravo <strong>za</strong>štite potrošača sastoji se od pravnih pravila <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu njihova zdravlja i sigurnosti<br />
te njihovih ekonomskih interesa. Pravo <strong>za</strong>štite potrošača važno je <strong>za</strong>to što se njime štiti<br />
svakog pojedinca. Potrošač je svaka fizička osoba koja na tržištu u osobne, nekomercijalne<br />
svrhe pribavlja robu i usluge.<br />
05<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
ZAŠTO JE ZAŠTITA POTROŠAČA VAŽNA TRGOVCIMA?<br />
Zaštita potrošača u Hrvatskoj, kao i u državama članicama Europske unije, uređena je <strong>za</strong>konima.<br />
Stoga svaki trgovac koji je upućen na potrošače mora poštovati prava koja im daje<br />
<strong>za</strong>kon. Žele li poslovati u skladu sa <strong>za</strong>konom, trgovci se moraju upoznati s obve<strong>za</strong>ma koje<br />
im nameću pravila o <strong>za</strong>štiti potrošača.<br />
Zaštita potrošača ne koristi samo potrošačima, nego i trgovcima i društvenoj <strong>za</strong>jednici<br />
općenito. Njome se vraća povjerenje potrošača u tržište, što ih potiče da budu aktivniji<br />
na tržištu, da koriste nove proizvode i nove metode trgovanja čime se općenito povećava<br />
obujam trgovanja. Uz to, zlatno pravilo trgovanja glasi da se <strong>za</strong>dovoljan potrošač uvijek<br />
vraća.<br />
Prihvaćanjem jedinstvenih europskih pravila <strong>za</strong>štite potrošača hrvatskim se trgovcima<br />
olakšava i pojeftinjuje poslovanje na jedinstvenom tržištu EU-a. Poslujući u skladu s<br />
hrvatskim pravilima, mogu biti sigurni da ispunjavaju kriterije <strong>za</strong>štite potrošača u svim<br />
državama članicama EU-a. Time se ukidaju potreba <strong>za</strong> skupim i dugotrajnim anali<strong>za</strong>ma<br />
pravnih poredaka drugih zemalja i troškovi usklađivanja poslovanja s pravilima o <strong>za</strong>štiti<br />
potrošača drugih zemalja. Umjesto da posluju na tržištu od 4,5 milijuna potencijalnih<br />
potrošača, otvara im se mogućnost poslovanja na tržištu s gotovo 500 milijuna potencijalnih<br />
potrošača.<br />
Pravila o <strong>za</strong>štiti potrošača štite pojedine trgovce od nelojalne konkurencije drugih trgovaca.<br />
Poštovanje prava potrošača trgovcima nameće dodatne troškove. Kad bi se <strong>za</strong>štita<br />
potrošača prepustila samim trgovcima, oni koji potrošačima ne žele priznavati prava koja<br />
<strong>za</strong>služuju cijenom svojih proizvoda i usluga nelojalno bi konkurirali onima koji ta prava<br />
poštuju. Kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje među trgovcima, <strong>za</strong>koni svim<br />
trgovcima usmjerenim na potrošače nameću iste obveze.
ZAŠTITA POTROŠAČA U EUROPSKOJ UNIJI<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
06<br />
Zaštita potrošača razvija se u Europskoj uniji već tridesetak godina i jedna je od njenih<br />
službenih politika. Interesi potrošača moraju biti <strong>za</strong>štićeni u svakom segmentu tržišta, u<br />
svakom gospodarskom sektoru u kojem potrošači djeluju. Bez obzira na to kupuju li namirnice,<br />
uzimaju <strong>za</strong>jam ili se liječe, njihovi interesi i prava moraju biti adekvatno <strong>za</strong>štićeni. Zbog<br />
toga je <strong>za</strong>štita potrošača horizontalna politika, što znači da se njoj vodi računa pri provedbi<br />
svih ostalih službenih politika. To je područje podijeljene nadležnosti između EU-a i država<br />
članica. Politika <strong>za</strong>štite potrošača EU-a komplementarna je politikama država članica.<br />
Svaka od njih pruža potrošačima onoliko <strong>za</strong>štite koliko smatra da je potrebno i primjereno.<br />
No da bi svi potrošači u EU-u, bez obzira na državu, imali približno jednaku <strong>za</strong>štitu,<br />
pravilima EU-a predviđa se minimum pravne <strong>za</strong>štite u svakoj članici, a njima se dopušta<br />
da svojim pravnim poretkom pruže i višu razinu <strong>za</strong>štite. Zbog toga su pravila EU-a o <strong>za</strong>štiti<br />
potrošača pravila minimalne harmoni<strong>za</strong>cije.<br />
Osim radi osiguranja visokog stupnja <strong>za</strong>štite potrošača, ujednačivanje prava država članica<br />
provodi se u EU-u i radi uspostave i djelovanja unutarnjeg tržišta. Različitost propisa u<br />
članicama odvraća potrošače iz jedne od njih od kupnje roba i usluga u drugoj, a trgovce<br />
od trgovanja u drugoj državi članici. Stoga protok roba i usluga na unutarnjem tržištu EU-a<br />
nije posve slobodan.<br />
Harmoni<strong>za</strong>cijom pravila o <strong>za</strong>štiti potrošača nastoje se postići dva temeljna cilja:<br />
podići razinu <strong>za</strong>štite zdravlja i sigurnosti te ekonomskih interesa potrošača kako bi<br />
povratili vjeru u tržište i postali aktivni sudionici tržišnih odnosa te<br />
otkloniti <strong>za</strong>preke slobodnom kretanju robe i usluga na <strong>za</strong>jedničkom tržištu koje proizlaze<br />
iz različitih pravila država članica o <strong>za</strong>štiti potrošača.<br />
Ujednačivanje prava država članica provodi se uglavnom putem direktiva, te u manjoj mjeri<br />
uredbama i rezolucijama. Pravnim aktima Europske unije uređuje se poglavito:<br />
<strong>za</strong>štita zdravlja i sigurnosti potrošača<br />
<strong>za</strong>štita ekonomskih interesa potrošača<br />
učinkovita pravna <strong>za</strong>štita potrošača.<br />
Zaštita zdravlja i sigurnosti potrošača<br />
Direktiva 2001/95/EEZ o općoj sigurnosti proizvoda (Directive 2001/95/EC of the European<br />
Parliament and of the Council of 3 December 2001 on general product safety<br />
– OJ 2002 L 11)<br />
Direktiva 85/374/EEZ o odgovornosti <strong>za</strong> neispravan proizvod (Council Directive of 25<br />
July 1985 on the approximation of the laws, regulations and administrative provisions<br />
of the Member States concerning liability for defective products – 85/374/EEC<br />
– OJ 1985 L 210), izmijenjena i dopunjena Direktivom 1999/34/EZ (Directive 1999/34/<br />
EC of the European Parliament and of the Council of 10 May 1999 amending Council<br />
Directive 85/374/EEC on the approximation of the laws, regulations and administrative<br />
provisions of the Member States concerning liability for defective products – OJ<br />
1999 L 283)
Zaštita ekonomskih interesa potrošača<br />
Direktiva 98/6/EZ o <strong>za</strong>štiti potrošača u pogledu isticanja cijene proizvoda (Directive<br />
98/6/EC of the European Parliament and of the Council of 16 February 1998 on<br />
consumer protection in the indication of the prices of products offered to consumers<br />
– OJ 1998 L 80)<br />
Direktiva 2005/29/EZ o nepoštenim poslovnim praksama (Directive 2005/29/EC<br />
of the European Parliament and of the Council of 11 May 2005 concerning unfair<br />
business-to-consumer commercial practices in the internal market and amending<br />
Council Directive 84/450/EEC, Directives 97/7/EC, 98/27/EC and 2002/65/EC<br />
of the European Parliament and of the Council and Regulation (EC) No 2006/2004<br />
of the European Parliament and of the Council („Unfair Commercial Practices<br />
Directive“) – OJ 2005 L 149)<br />
Direktiva 85/577/EEZ o <strong>za</strong>štiti potrošača u pogledu ugovora sklopljenih izvan<br />
poslovnih prostorija (Council Directive 85/577/EEC of 20 December 1985 to protect<br />
the consumer in respect of contracts negotiated away from business premises<br />
– OJ 1985 L 372)<br />
Direktiva 90/314/EEZ o turističkim paket aranžmanima (Council Directive 90/314/<br />
EEC of 13 June 1990 on package travel, package holidays and package tours – OJ<br />
1990 L 158)<br />
Direktiva 97/7/EZ o <strong>za</strong>štiti potrošača u pogledu ugovora sklopljenih na daljinu<br />
(Directive 97/7/EC of the European Parliament and of the Council of 20 May 1997<br />
on the protection of consumers in respect of distance contracts – OJ 1997 L 144)<br />
izmijenjena i dopunjena Direktivom 2002/65/EZ (Directive 2002/65/EC of the European<br />
Parliament and of the Council of 23 September 2002 concerning the distance<br />
marketing of consumer financial services and amending Council Directive<br />
90/619/EEC and Directives 97/7/EC and 98/27/EC – OJ 2002 L 271)<br />
Direktiva 87/102/EEZ o potrošačkim kreditima (Council Directive 87/102/EEC<br />
of 22 December 1986 for the approximation of the laws, regulations and administrative<br />
provisions of the Member States concerning consumer credit – OJ<br />
1987 L 42) izmijenjena i dopunjena Direktivom 90/88/EEZ (Council Directive<br />
90/88/EEC of 22 February 1990 amending Directive 87/102/EEC for the approximation<br />
of the laws, regulations and administrative provisions of the Member<br />
States concerning consumer credit – OJ 1990 L 61) i Direktivom 98/7/EZ (Directive<br />
98/7/EC of the European Parliament and of the Council of 16 February<br />
1998 amending Directive 87/102/EEC for the approximation of the laws, regulations<br />
and administrative provisions of the Member States concerning consumer<br />
credit - OJ 1998 L 101)<br />
Direktiva 2002/65/EZ o sklapanju na daljinu ugovora o potrošačkim financijskim<br />
uslugama (Directive 2002/65/EC of the European Parliament and of the Council<br />
of 23 September 2002 concerning the distance marketing of consumer financial<br />
services and amending Council Directive 90/619/EEC and Directives 97/7/EC and<br />
98/27/EC – OJ 2002 L 271)<br />
Direktiva 94/47/EZ o timeshareu (Directive 94/47/EC of the European Parliament<br />
and the Council of 26 October 1994 on the protection of purchasers in respect of<br />
certain aspects of contracts relating to the purchase of the right to use immovable<br />
properties on a timeshare basis – OJ 1994 L 280)<br />
07<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
08<br />
Direktiva 93/13/EEZ o nepoštenim odredbama u potrošačkim ugovorima (Council<br />
Directive 93/13/EEC of 5 April 1993 on unfair terms in consumer contracts – OJ<br />
1993 L 95)<br />
Direktiva 1999/44/EZ o određenim aspektima prodaje potrošačke robe i garancijama<br />
(Directive 1999/44/EC of the European Parliament and of the Council of<br />
25 May 1999 on certain aspects of the sale of consumer goods and associated<br />
guarantees – OJ 1999 L 171)<br />
Pravna <strong>za</strong>štita potrošača<br />
Uredba 2006/2004 o suradnji u <strong>za</strong>štiti potrošača (Regulation (EC) 2006/2004 of the<br />
European Parliament and of the Council of 27 October 2004 on cooperation between<br />
national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws<br />
(the Regulation of consumer protection cooperation) – OJ 2004 L 364)<br />
Direktiva 98/27/EZ o sudskim/upravnim <strong>za</strong>branama <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu interesa potrošača<br />
(Directive 98/27/EC of the European Parliament and of the Council of 19 May 1998<br />
on injunctions for the protection of consumers’ interests – OJ 1998 L 166)<br />
ZAŠTITA POTROŠAČA U HRVATSKOJ<br />
Intenzivan razvoj politike <strong>za</strong>štite potrošača u našoj zemlji počinje približavanjem Europskoj<br />
uniji. Sporazumom o stabili<strong>za</strong>ciji i pridruživanju RH se obve<strong>za</strong>la uskladiti svoje pravo<br />
s pravnom stečevinom EU-a i danas je ono u području <strong>za</strong>štite potrošača gotovo potpuno<br />
usklađeno. Ne samo to, politika <strong>za</strong>štite potrošača usklađena je s politikom <strong>za</strong>štite potrošača<br />
u Europskoj uniji. Velika pozornost posvećuje se obaviještenosti i edukaciji potrošača.<br />
Zaštita potrošača u Republici Hrvatskoj uređena je nizom <strong>za</strong>kona i pod<strong>za</strong>konskih akata.<br />
Najvažniji su:<br />
Zakon o <strong>za</strong>štiti potrošača (NN 79/07, 125/07)<br />
Zakon o obveznim odnosima (35/05)<br />
Zakon o općoj sigurnosti proizvoda (NN 30/09)<br />
Zakon o nedopuštenom oglašavanju (NN 43/09)<br />
U veljači 2009. je donesen novi Zakon o općoj sigurnosti proizvoda, kojim je, uz Zakon<br />
o tehničkim <strong>za</strong>htjevima <strong>za</strong> proizvode, relevantno europsko <strong>za</strong>konodavstvo na području<br />
sigurnosti proizvoda implementirano u hrvatsko <strong>za</strong>konodavstvo.<br />
Novi Zakon o općoj sigurnosti proizvoda uređuje da svi proizvodi koji se nude na tržištu<br />
moraju biti sigurni, a potrošačima trebaju u svakome trenutku biti dostupne sve bitne informacije<br />
koje se odnose na sigurnost proizvoda koji se nude na tržištu. Zakonom se<br />
proširuje <strong>za</strong>brana proizvodnje, uvo<strong>za</strong>, izvo<strong>za</strong>, oglašavanja ili stavljanja na tržište, uz opasne<br />
imitacije, i na opasne proizvode.
Inspekcijski nadzor nad provođenjem ovog <strong>za</strong>kona obavlja Državni inspektorat. Državni<br />
inspektorat ima ovlasti poduzimanja odgovarajućih mjera kao i primjene hitnih mjera u<br />
slučajevima kada proizvodi predstavljaju ozbiljan rizik <strong>za</strong> potrošače pa stoga ima ovlasti<br />
da <strong>za</strong>brani stavljanje na tržište opasnih proizvode, a ukoliko se opasan proizvod već nalazi<br />
na tržištu, da naredi ili organizira njegovo trenutačno i djelotvorno povlačenje, odnosno<br />
narediti povrat proizvoda od potrošača i njegovo uništavanje.<br />
U odnosu na poslovni sektor ovaj Zakon potiče dragovoljna djelovanja proizvođača i distributera,<br />
te stvaranje pravila dobre prakse u određenim sektorima sigurnosti proizvoda.<br />
U ožujku 2009. godine donesen je i Zakon o nedopuštenom oglašavanju, čija je svrha <strong>za</strong>štita<br />
trgovaca od <strong>za</strong>varavajućeg oglašavanja i negativnih posljedica takvog oglašavanja, kao i<br />
propisivanje pretpostavki pod kojima je dozvoljeno usporedno oglašavanje.<br />
Zavaravajućim se oglašavanjem smatra bilo koje oglašavanje koje dovodi u <strong>za</strong>bludu ili je<br />
vjerojatno da će dovesti u <strong>za</strong>bludu osobe kojima je upućeno, zbog čega može utjecati na<br />
njihovo ekonomsko ponašanje, odnosno da zbog toga povrjeđuje ili je vjerojatno da će povrijediti<br />
konkurente na tržištu. Ovakva vrsta oglašavanje je <strong>za</strong>branjena.<br />
09<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
Usporednim se oglašavanjem smatra bilo koje oglašavanje koje izravno ili neizravno<br />
upućuje na sudionike tržišne utakmice, odnosno ono koje izravno ili neizravno upućuje na<br />
robu ili usluge tržišnog sudionika. Takvo oglašavanje dozvoljeno je jedino ako su ispunjene<br />
posebne <strong>za</strong>konske pretpostavke.<br />
Naime, uređivanje oblika i sadržaja dopuštenog usporednog oglašavanja omogućuje sudionicima<br />
tržišne utakmice objektivno predstavljanje različitih proizvoda na tržištu koji se<br />
mogu međusobno uspoređivati, a što u konačnici potrošačima predstavlja važan instrument<br />
informiranja.<br />
Radi <strong>za</strong>štite tržišnog natjecanja te radi stvaranja temeljnih uvjeta <strong>za</strong> uredno funkcioniranje<br />
tržišta, ovim je Zakonom predviđen poseban mehani<strong>za</strong>m kojim će se suzbijati pojavljivanje<br />
nedopuštene oglašavajuće prakse.<br />
Riječ je o sustavu kolektivne <strong>za</strong>štite interesa trgovaca, kojim se pojedinim tijelima i osobama,<br />
koje imaju opravdani interes kolektivne <strong>za</strong>štite trgovaca, omogućuje, da u svoje ime,<br />
a u interesu svih ostalih trgovaca, podnose tužbe radi prestanka nedopuštene oglašivačke<br />
prakse, s ciljem <strong>za</strong>štite cjelokupne populacije trgovaca na tržištu, <strong>za</strong>štite javnosti općenito,<br />
kao i radi prevencije nedopuštenog oglašavanja.<br />
Ostali <strong>za</strong>koni i pod<strong>za</strong>konski akti važni <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača:<br />
Zakon o trgovini (NN 49/03 –pt, 103/03, 170/03, 55/04)<br />
Zakon o bankama (NN 84/02, 141/06)<br />
Zakon o leasingu (NN 135/06)<br />
Zakon o osiguranju (NN 151/05)<br />
Zakon o energiji (NN 68/01, 177/04, 76/07)<br />
Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti (NN 177/04, 76/07)<br />
Zakon o tržištu električne energije (NN 177/04, 76/07)
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
10<br />
Zakon o tržištu plina (NN 40/07)<br />
Zakon o telekomunikacijama (NN 122/03, 158/03, 177/03, 60/04, 70/05)<br />
Zakon o komunalnom gospodarstvu (NN 26/03-pt, 82/04, 110/04, 178/04)<br />
Zakon o obrtu (NN 49/03-pt, 68/07, 79/07)<br />
Zakon o državnom inspektoratu (NN 79/99, 129/05)<br />
Zakon o tehničkim <strong>za</strong>htjevima <strong>za</strong> proizvode i ocjeni sukladnosti (NN 158/03, 79/07)<br />
Zakon o normi<strong>za</strong>ciji (NN 163/03)<br />
Zakon o hrani (NN 46/07)<br />
Zakon o genetski modificiranim organizmima (NN 70/05)<br />
Zakon o lijekovima (NN 71/07)<br />
Odluka o jedinstvenoj metodi izračuna realne godišnje kamatne stope na potrošačke<br />
kredite (NN 30/05)<br />
Uredba o sustavu razmjene obavijesti u pogledu proizvoda koji predstavljaju rizik <strong>za</strong><br />
zdravlje i sigurnost potrošača (NN 138/06)<br />
TEMELJNA PRAVA POTROŠAČA<br />
Pravila o <strong>za</strong>štiti potrošača snažno utječu na hrvatsku <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu. Ona potrošačima<br />
pružaju <strong>za</strong>štitu u pravnim odnosima u koje ulaze s trgovcima.<br />
Pravo na visoku razinu <strong>za</strong>štite zdravlja i sigurnosti<br />
Sigurnosni standardi EU-a ubrajaju se u najstrože na svijetu. Usklađivanjem s pravom<br />
EU-a, oni postaju dio našeg pravnog poretka. Trgovci su ovlašteni stavljati na tržište<br />
samo proizvode koji <strong>za</strong>dovoljavaju visoke sigurnosne standarde utvrđene propisima<br />
tehničkog <strong>za</strong>konodavstva i normama. Osim općih pravila o sigurnosti proizvoda, koja<br />
se primjenjuju na sve proizvode, posebni propisi predviđaju sigurnosne standarde <strong>za</strong><br />
određene grupe proizvoda, kao što su igračke, kozmetika, električni uređaji i sl. Premda<br />
nijedan sustav sigurnosti ne može jamčiti potpunu sigurnost proizvoda odnosno odsutnost<br />
rizika <strong>za</strong> potrošače, europski sustav sigurnosti proizvoda predviđa mehanizme<br />
<strong>za</strong>štite potrošača u slučaju nesigurnih proizvoda na tržištu. Oni će se u najkraćem<br />
mogućem roku povući s tržišta. Ako bi određeni potrošači bili oštećeni neispravnošću<br />
proizvoda, imat će pravo na naknadu štete prema posebnim pravilima o odgovornosti <strong>za</strong><br />
neispravan proizvod.<br />
Siguran proizvod je svaki proizvod koji u normalnim ili razumno predvidljivim uvjetima<br />
uporabe ne predstavlja nikakav rizik ili neznatan rizik spojiv s uporabom proizvoda te koji<br />
se smatra prihvatljivim i sukladnim s visokom razinom <strong>za</strong>štite sigurnosti i zdravlja ljudi.<br />
Smatra se da je određeni proizvod siguran<br />
ako ispunjava <strong>za</strong>htjeve tehničkih propisa, a ako nema odgovarajućih tehničkih propisa,<br />
ako ispunjava <strong>za</strong>htjeve hrvatskih norma kojima su preuzete europske norme.
U ostalim slučajevima sukladnost proizvoda s općim sigurnosnim <strong>za</strong>htjevima procjenjuje<br />
se s obzirom na:<br />
norme izrađene u državi članici EU-a u kojoj je proizvod stavljen na tržište<br />
preporuke Europske komisije s uputama <strong>za</strong> ocjenu sigurnosti proizvoda<br />
pravila dobre prakse u području sigurnosti proizvoda koja su na snazi na dotičnom<br />
području<br />
trenutačnu razina znanosti i tehnike<br />
sigurnost koju potrošači mogu objektivno očekivati.<br />
Osim što imaju dužnost stavljati na tržište samo sigurne proizvode, proizvođači su dužni<br />
obavijestiti potrošače o uobičajenim i predvidljivim rizicima uporabe njihovog proizvoda.<br />
Ako proizvođači i distributeri znaju ili bi trebali znati da proizvod koji su stavili na tržište<br />
predstavlja <strong>za</strong> potrošače rizike nespojive s općim sigurnosnim <strong>za</strong>htjevima, moraju odmah<br />
obavijestiti nadležna tijela i po potrebi proizvod povući s tržišta.<br />
11<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
Pravo na obaviještenost<br />
Kako bi mogao usporediti robu i usluge koje mu se nude na tržištu, kako bi mogao u potpunosti<br />
biti svjestan osnovnih karakteristika robe i usluge te biti upoznat sa svojim pravima<br />
i obve<strong>za</strong>ma pri kupnji proizvoda ili usluge, potrošač mora od trgovca dobiti sve potrebne<br />
obavijesti. Pritom, dužnost obavještavanja potrošača obvezuje trgovca u predugovornom<br />
stadiju i u stadiju ispunjavanja ugovora. Propisima o <strong>za</strong>štititi potrošača, a poglavito Zakonom<br />
o <strong>za</strong>štititi potrošača, uređen je niz slučajeva u kojima su trgovci dužni dati potrošaču<br />
relevantne obavijesti. Zakonom su te informacije točno navedene.<br />
Trgovac je u svakom slučaju dužan obavijestiti potrošača o cijeni proizvoda ili usluge, osnovnim<br />
karakteristikama proizvoda ili usluge te ostalim uvjetima prodaje. Obavijesti moraju<br />
biti jasne, vidljive i čitljive.<br />
U pogledu svakog proizvoda, trgovac mora obavijestiti potrošača o:<br />
proizvođačkom nazivu proizvoda, imenu pod kojim se proizvod prodaje<br />
tipu i modelu proizvoda te oznaci mjere proizvoda, ako je to bitno obilježje proizvoda<br />
datumu proizvodnje i roku uporabe, ako je propisano<br />
<strong>za</strong> domaće proizvode, nazivu i sjedištu proizvođača te zemlji podrijetla<br />
<strong>za</strong> uvozne proizvode, nazivu i sjedištu uvoznika, nazivu proizvođača te zemlji podrijetla<br />
Trgovac je također dužan obavijestiti potrošača o nekim posebnim pravima i obve<strong>za</strong>ma<br />
koje potrošač ima na temelju ugovora, na primjer:<br />
pravo na jednostran, bezrazložni raskid ugovora<br />
troškovima dostave proizvoda<br />
načinu izračuna kamatne stope kod ugovora o <strong>za</strong>jmu.
Pravo na jednostran raskid ugovora<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
12<br />
Ponekad potrošač ima pravo jednostrano raskinuti ugovor, bez obzira na razloge. U slučaju<br />
da raskine ugovor, potrošač<br />
mora vratiti proizvod<br />
ima pravo na povrat novca te<br />
ne smije snositi nikakve negativne posljedice raskida (npr. naknada štete, ugovorna<br />
kazna, naknada <strong>za</strong> raskid ugovora i sl.).<br />
Pravo na jednostrani raskid ugovora potrošač ima u slučaju da:<br />
kupuje putem interneta, kataloga ili drugog sredstva daljinske komunikacije,<br />
kupuje od akvizitera izvan poslovnih prostorija trgovca<br />
sklapa ugovor o vremenski ograničenoj uporabi nekretnine (timeshare ugovor).<br />
Pravo na jednostrani raskid ugovora vremenski je ograničeno. Ovisno o situaciji, traje:<br />
7 dana, u slučaju ugovora sklopljenog na daljinu<br />
14 dana u slučaju sklapanja ugovora izvan poslovnih prostorija trgovaca i distancijskog<br />
sklapanja potrošačkog ugovora o financijskim uslugama, sklapanja ugovora o<br />
timeshareu.<br />
U svakoj situaciji kad je Zakonom o <strong>za</strong>štiti potrošača <strong>za</strong> potrošača predviđeno pravo na<br />
jednostrani raskid ugovora, trgovac mora obavijestiti potrošača o postojanju tog prava. Ako<br />
ga o tome ne obavijesti, pravo na bezrazložni raskid ugovora, kod sklapanja ugovora izvan<br />
poslovnih prostorija, neće biti vremenski ograničeno, dok će kod ugovora sklopljenih na<br />
daljinu, taj rok biti produžen na tri mjeseca od sklapanja ugovora. U slučaju spora, trgovac<br />
je dužan doka<strong>za</strong>ti da je obavijestio potrošača o njegovom pravu na jednostrani raskid<br />
ugovora.<br />
Pravo na <strong>za</strong>štitu od nepoštenih ugovornih odredaba<br />
Trgovac nema pravo zlorabiti svoje znanje, iskustvo i <strong>poslovnu</strong> vještinu kako bi obve<strong>za</strong>o<br />
potrošača nepoštenim ugovornim odredbama. U tom smislu, predvidi li, na primjer, trgovac<br />
u ugovoru<br />
da potrošač neće imati pravo na povrat predujma kojeg je platio i to unatoč činjenici<br />
da trgovac nije ispunio svoj dio obveze, ili<br />
da potrošač neće imati pravo tražiti <strong>za</strong>mjenu kupljene stvari koja ima nedostatak,<br />
takve će ugovorne odredbe biti ništetne te neće obvezivati potrošača. U tom slučaju,<br />
ostatak ugovora ostat će valjan, ako može opstati bez nepoštene ugovorne odredbe,<br />
a umjesto nepoštene ugovorne odredbe primjenjivat će se <strong>za</strong>konsko pravilo.<br />
Nepoštenima će se, među ostalim, smatrati ugovorne odredbe kojima se:<br />
ograničava ili isključuje odgovornost trgovca <strong>za</strong> štetu uzrokovanu smrću ili tjelesnom<br />
ozljedom potrošača, ako je šteta posljedica štetne radnje trgovca<br />
ograničava ili isključuje prava koja potrošač ima prema trgovcu ili nekoj trećoj osobi<br />
u slučaju potpunog ili djelomičnog neispunjenja ugovora
ovlašćuje trgovca na raskid ugovora na temelju njegove diskrecijske ocjene, dok isto<br />
pravo nije predviđeno i <strong>za</strong> potrošača<br />
ovlašćuje trgovca da, u slučaju kada raskine ugovor, <strong>za</strong>drži plaćeno <strong>za</strong> usluge koje<br />
još nije obavio.<br />
Pravo na sukladnost kupljene robe s ugovorom<br />
Potrošač ima pravo <strong>za</strong>htijevati da mu bude isporučena stvar koja je sukladna ugovoru<br />
odnosno koja je slobodna od materijalnih nedostataka. Ako stvar ne bi bila podobna <strong>za</strong><br />
namjenu <strong>za</strong> koju je potrošač pribavlja odnosno ako na drugi način ne bi bila u skladu sa<br />
ugovorom, potrošač ima pravo<br />
<strong>za</strong>htijevati predaju nove stvari bez nedostatka ili popravak stvari<br />
<strong>za</strong>htijevati sniženje cijene<br />
raskinuti ugovor.<br />
13<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
To pravo potrošaču pripada u periodu od dvije godine od predaje stvari. Ova prava predstavljaju<br />
minimum pravne <strong>za</strong>štite koja pripada potrošaču te se ona ne mogu ugovorom<br />
isključiti ili ograničiti. Želi li proizvođač ili trgovac, u slučaju da proizvod ima materijalni<br />
nedostatak, potrošaču pružiti više prava ili mu omogućiti pravnu <strong>za</strong>štitu u dužem razdoblju,<br />
može to učiniti putem garancije.<br />
Pravo na <strong>za</strong>štitu od nepoštene poslovne prakse<br />
Trgovac je dužan u odnosima s potrošačima postupati pošteno i korektno. Dužan je<br />
suzdržavati se od nepoštene poslovne prakse, što implicira suzdržavanje od uporabe<br />
prisile prema potrošaču ili bilo kojeg drugog oblika agresivne prakse te suzdržavanja od<br />
dovođenja potrošača u <strong>za</strong>bludu. Zakon o <strong>za</strong>štiti potrošača nabraja niz slučajeva <strong>za</strong>branjene<br />
<strong>za</strong>varavajuće i agresivne poslovne prakse.<br />
Zavaravajuća poslovna praksa uključuje među ostalim:<br />
isticanje <strong>za</strong>štitnih znakova, znakova kvalitete ili sličnih znakova bez potrebnog odobrenja<br />
pozivanje na kupnju proizvoda po određenoj cijeni, a <strong>za</strong>tim odbijanje da se kupcu<br />
pokaže oglašavani proizvod ili odbijanje prihvaćanja narudžbe potrošača, odnosno<br />
dostave proizvoda u razumnom roku, s namjerom promidžbe nekog drugog proizvoda<br />
pokazivanje neispravnog primjerka proizvoda, s namjerom promidžbe nekog drugog<br />
proizvoda<br />
iznošenje netočnih tvrdnji glede naravi i obujma rizika kojem bi mogla biti izložena<br />
osobna sigurnost potrošača ili članova njegove obitelji u slučaju da potrošač ne kupi<br />
proizvod.<br />
Agresivna poslovna praksa uključuje među ostalim:<br />
stvaranje dojma da potrošač ne može napustiti poslovni prostor sve dok ne sklopi<br />
ugovor
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
14<br />
posjećivanje potrošača u njegovu domu, ignorirajući pritom <strong>za</strong>htjev potrošača da se<br />
napusti njegov dom ili da ga se više ne posjećuje<br />
ustrajno i neželjeno komuniciranje s potrošačem putem telefona, telefaksa,<br />
elektroničke pošte ili drugog sredstva daljinske komunikacije.<br />
Primijeni li trgovac prema potrošaču neki oblik nepoštene poslovne prakse, bit će prekršajno<br />
odgovoran te će udruge <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača imati pravo <strong>za</strong>htijevati od nadležnih tijela da<br />
mu je <strong>za</strong>brane.<br />
Pravo na učinkovitu pravnu <strong>za</strong>štitu<br />
Zbog relativno male vrijednosti transakcije, potrošači se rijetko odlučuju na sudsku <strong>za</strong>štitu<br />
svojih prava i neki ih trgovci zbog toga nekažnjeno krše. Stoga je udrugama <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu<br />
potrošača dano pravo da pred nadležnim tijelima pokreću postupke kolektivne <strong>za</strong>štite<br />
potrošača, kojima se od tih tijela <strong>za</strong>htijeva da pojedinom trgovcu <strong>za</strong>brane ponašanje kojim<br />
vrijeđa prava potrošača.<br />
Za potrošače su također predviđeni alternativni oblici pravne <strong>za</strong>štite, poput mogućnosti<br />
pokretanja postupka protiv pojedinog trgovca pred sudovima časti HGK-a, HUP-a te HOK-a<br />
te postupka pred centrima <strong>za</strong> mirenje tih tijela.<br />
Nazor nad provedbom Zakona o <strong>za</strong>štiti potrošača provodi državni inspektorat i ostali<br />
nadležni inspektori. U provedbi inspekcijskog nadzora, nadležni inspektor može:<br />
trgovcu privremeno <strong>za</strong>braniti prodaju proizvoda i pružanje usluga<br />
<strong>za</strong>braniti korištenje nepoštene poslovne prakse<br />
naložiti otklanjanje uočenih nedostataka u primjeni Zakona.<br />
Trgovac koji postupa suprotno Zakonu o <strong>za</strong>štiti potrošača može biti prekršajno odgovoran<br />
biti kažnjen novčanom kaznom u iznosu od 10.000 do 200.000 kuna.
UTJECAJ PRAVILA ZAŠTITE POTROŠAČA NA POJEDINE SEKTORE<br />
Pravila <strong>za</strong>štite potrošača primjenjuju se u svakom tržišnom odnosu i gospodarskom sektoru<br />
u kojem trgovci posluju s potrošačima. Ipak, neka su ograničena na pojedine sektore<br />
ili na trgovce koji se služe specifičnim metodama, poput prodaje na daljinu ili putem akvizitera.<br />
Sektor<br />
Svi sektori<br />
Pravila<br />
- nepoštene odredbe u potrošačkim ugovorima<br />
- nepoštena poslovna praksa<br />
- kolektivna <strong>za</strong>štita potrošača<br />
- odgovornost <strong>za</strong> materijalne nedostatke<br />
15<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
Trgovina na malo<br />
- isticanje prodajnih uvjeta<br />
- isticanje cijene<br />
- izdavanje računa<br />
- izdavanje isprava koje prate proizvod<br />
- davanje obavijesti o proizvodu<br />
- sniženje, rasprodaja i prodaja proizvoda s<br />
greškom<br />
- prodaja izvan poslovnih prostorija<br />
Turistički sektor<br />
- ugovor o organiziranju turističkog putovanja<br />
- ugovor o timeshareu (vremenski ograničenoj<br />
uporabi nekretnine)<br />
Financijski sektor<br />
- ugovor o potrošačkom <strong>za</strong>jmu<br />
- potrošački ugovor o financijskim uslugama<br />
sklopljen na daljinu<br />
- ugovor o osiguranju<br />
- ugovor o leasingu<br />
Javne (komunalne) usluge<br />
- javne usluge koje se pružaju potrošaču<br />
- dostupnost priključka<br />
- opći uvjeti pružanja usluga<br />
Prodaja na daljinu<br />
- ugovori sklopljeni na daljinu<br />
Proizvodnja<br />
- sigurnosni <strong>za</strong>htjevi <strong>za</strong> proizvod<br />
- odgovornost <strong>za</strong> neispravan proizvod
NOSITELJI ZAŠTITE POTROŠAČA<br />
16<br />
<strong>Hrvatska</strong><br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
Zakonom o <strong>za</strong>štiti potrošača predviđen je širok krug osoba nadležnih <strong>za</strong> provedbu politike<br />
<strong>za</strong>štite potrošača. U kreiranju i provedbi te politike sudjeluju: Hrvatski sabor, Vlada Republike<br />
Hrvatske, <strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva, Državni inspektorat i druge<br />
nadležne inspekcije, Nacionalno vijeće <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača, tijela jedinice lokalne i područne<br />
(regionalne) samouprave, <strong>Hrvatska</strong> gospodarska <strong>komora</strong>, <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong>,<br />
<strong>Hrvatska</strong> udruga poslodavaca te udruge <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača. Naročito važnu ulogu imaju:<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
Preko svojeg Odjela <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača<br />
sudjeluje u izradi i provedbi <strong>za</strong>kona i drugih propisa ve<strong>za</strong>nih <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača,<br />
daje stručna mišljenja ve<strong>za</strong>na <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača,<br />
provodi aktivnosti u vezi s prilagodbom nacionalnog <strong>za</strong>konodavstva <strong>za</strong>konodavstvu<br />
Europske unije iz područja <strong>za</strong>štite potrošača,<br />
sustavno informira nadležna tijela o stupnju usklađenosti <strong>za</strong>konodavstva <strong>za</strong> potrebe<br />
pridruživanja Republike Hrvatske Europskoj uniji,<br />
surađuje sa sudovima časti HGK-a, HOK-a i HUP-a pri rješavanju potrošačkih sporova.<br />
Za obavljanje poslova Odjela <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača, ustrojeni su:<br />
Odsjek <strong>za</strong> centralni informacijski sustav i nacionalni program <strong>za</strong>štite potrošača<br />
Odsjek <strong>za</strong> edukaciju i informiranje potrošača<br />
Odsjek <strong>za</strong> usklađivanje <strong>za</strong>konodavstva i programe Europske unije iz područja <strong>za</strong>štite<br />
potrošača.<br />
Državni inspektorat i druge nadležne inspekcije<br />
Obavljaju nadzor nad provedbom Zakona o <strong>za</strong>štiti potrošača. Pri provedbi nadzora mogu:<br />
trgovcu privremeno <strong>za</strong>braniti prodaju proizvoda i pružanje usluga<br />
<strong>za</strong>braniti obavljanje nepoštene poslovne prakse<br />
narediti trgovcu otklanjanje utvrđenih nepravilnosti<br />
narediti vraćanje više naplaćenog iznosa ako se utvrdi da se nije pridržavao propisanih<br />
ili utvrđenih cijena i uvjeta prodaje.<br />
Nacionalno vijeće <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača<br />
Savjetodavno tijelo koje Vlada RH osniva na vrijeme od četiri godine. Čine ga predstavnici<br />
državnih tijela nadležnih <strong>za</strong> područje <strong>za</strong>štite potrošača, trgovaca, potrošača i neovisni<br />
stručnjaci iz područja <strong>za</strong>štite potrošača<br />
Sudjeluje u izradi Nacionalnog programa <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača i izvješća o njegovu ostvarivanju,<br />
potiče izmjene i dopune postojećih te donošenje novih propisa, sudjeluje u kreiranju<br />
politike <strong>za</strong>štite potrošača i izvješćuje Vladu o slučajevima kršenja dobrih poslovnih običaja.
Sudjelovanjem u radu Nacionalnog vijeća predstavnici trgovaca mogu utjecati na kreiranje<br />
<strong>za</strong>konodavstva na području <strong>za</strong>štite potrošača te na uspostavljanje partnerskog odnosa s<br />
predstavnicima potrošača<br />
<strong>Hrvatska</strong> gospodarska <strong>komora</strong>, <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong>, <strong>Hrvatska</strong> udruga poslodavaca<br />
<strong>Hrvatska</strong> gospodarska <strong>komora</strong>, <strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> i <strong>Hrvatska</strong> udruga poslodavaca:<br />
organiziraju centre <strong>za</strong> mirenje pred kojima se mogu rješavati potrošački sporovi<br />
osnivaju i organiziraju sudove časti pred kojima se, među ostalim, odlučuje o povredi<br />
prava potrošača od strane pojedinih trgovaca<br />
informiraju svoje članove o obve<strong>za</strong>ma koje pred njih postavljaju pravila o <strong>za</strong>štiti<br />
potrošača.<br />
17<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
Udruge <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača<br />
Udruge <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača:<br />
osnivaju ih potrošači radi promicanja i <strong>za</strong>štite svojih prava i interesa<br />
rade neovisno o interesima trgovaca i ne smiju od njih dobivati sredstva<br />
pružaju potrošačima preventivnu <strong>za</strong>štitu, informiraju ih o njihovim pravima i obve<strong>za</strong>ma,<br />
provode usporedna i naknadna testiranja proizvoda, pružaju pomoć oštećenom<br />
potrošaču u nastupu prema trgovcu, vode evidencije o primljenim prijavama<br />
potrošača i postupcima poduzetim <strong>za</strong> njihovo rješavanje, daju primjedbe i prijedloge<br />
pri donošenju propisa koji se odnose na područje <strong>za</strong>štite potrošača, iniciraju pred<br />
nadležnim tijelima postupke kolektivne <strong>za</strong>štite potrošača.<br />
Europska unija<br />
DG SANCO (Directorate-General for Health and Consumer Protection)<br />
Tijelo Komisije EZ-a nadležno <strong>za</strong> politiku <strong>za</strong>štite zdravlja i <strong>za</strong>štite potrošača, koje tu politiku<br />
kreira i provodi u EU-u izradom prijedloga propisa i programa <strong>za</strong>štite potrošača, <strong>za</strong>štite i<br />
poboljšanja čovjekova zdravlja, osiguranja sigurnosti hrane, <strong>za</strong>štite zdravlja životinja i biljaka,<br />
promicanja humanog tretmana životinja. U provedbi politike usko surađuje s Vijećem<br />
EU-a, Europskim parlamentom, međunarodnim partnerima EU-a, vladama država članica<br />
te udrugama <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača.
NAJČEŠĆA PITANJA<br />
18<br />
1. POTROŠAČ<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
Potrošačem se u smislu Zakona o <strong>za</strong>štiti potrošača smatra svaka fizička osoba koja sklapa<br />
pravni posao ili djeluje na tržištu u svrhe koje nisu namijenjene njegovoj poslovnoj djelatnosti<br />
ni obavljanju slobodnog <strong>za</strong>nimanja. Važno je naglasiti da se u smislu Zakona o <strong>za</strong>štiti<br />
potrošača, o potrošaču govori samo ako su kumulativno ispunjena dva uvjeta:<br />
mora biti riječ o fizičkoj osobi<br />
ta osoba mora sklapati pravni posao ili djelovati na tržištu u svrhe koje nisu namijenjene<br />
njezinom poslovnoj djelatnosti niti obavljanju djelatnosti slobodnog <strong>za</strong>nimanja.<br />
2. SNIŽENJE I RASPRODAJA<br />
Zakon o <strong>za</strong>štiti potrošača propisuje da proizvod koji se prodaje na sniženju, odnosno<br />
rasprodaji mora biti jasno, vidljivo i čitljivo označen cijenom prije i cijenom nakon sniženja,<br />
odnosno tijekom rasprodaje. Ukoliko trgovac označava sniženje, odnosno rasprodaju na<br />
način da se postotak sniženja cijena objavljuje u rasponu (primjerice od 20% do 70%),<br />
u tom slučaju najveći postotak sniženja na početku sniženja, odnosno rasprodaje, mora<br />
se odnositi na najmanje jednu petinu (odnosno 20%) svih proizvoda na sniženju, odnosno<br />
rasprodaji.<br />
Sniženjem se smatra prodaja robe po sniženoj cijeni nakon proteka sezone, prodaja proizvoda<br />
s greškom, prigodna sajamska prodaja u okviru sajamske priredbe i stalna prodaja<br />
po sniženim cijenama u specijaliziranim prodavaonicama, bez obzira na razloge sniženja<br />
cijene. Rasprodajom se smatra prodaja robe po sniženoj cijeni u slučaju prestanka poslovanja<br />
trgovca, prestanka poslovanja u prodajnom objektu i prestanka prodaje određenog<br />
proizvoda iz predmeta poslovanja trgovca. Isto tako, trgovac mora fizički odvojiti proizvode<br />
koje je stavio na sniženje, odnosno rasprodaju od ostalih proizvoda te jasno, vidljivo i čitljivo<br />
istaknuti da je riječ o sniženju, odnosno rasprodaji, kako bi takvi proizvodi potrošačima bili<br />
što uočljiviji.<br />
3. ISTICANJE CIJENA PROIZVODA<br />
Trgovac je dužan jasno, vidljivo i čitljivo istaknuti iznos utvrđene maloprodajne cijene i cijene<br />
<strong>za</strong> jedinicu mjere proizvoda ili usluge koje pruža i rezervnih dijelova koje prodaje s uslugom<br />
te označiti da je cijena u kunama. Uz isticanje cijene u kunama, trgovac može cijenu<br />
istaknuti i u drugim valutama. Pod maloprodajnom cijenom podrazumijeva se konačna<br />
cijena <strong>za</strong> pojedini proizvod ili uslugu, odnosno određenu količinu proizvoda, uključujući<br />
porez na dodanu vrijednost. Pod cijenom <strong>za</strong> jedinicu mjere podrazumijeva se konačna cijena,<br />
<strong>za</strong> jedan kilogram, cijena <strong>za</strong> jednu litru, jedan metar, jedan četvorni metar ili jedan<br />
kubni metar proizvoda ili neka druga jedinica količine koja se općenito ili uobičajeno koristi<br />
kod prodaje proizvoda na pojedinom području Republike Hrvatske, uključujući porez<br />
na dodanu vrijednost. Kod proizvoda u slobodnom (rasutom) stanju ističe se samo cijena<br />
<strong>za</strong> jedinicu mjere na prodajnome mjestu proizvoda. Cijenu <strong>za</strong> jedinicu mjere nije potrebno<br />
istaknuti ako je istovjetna s maloprodajnom cijenom proizvoda. Ako je drugim propisima<br />
određeno isticanje podatka o neto težini, <strong>za</strong> prethodno <strong>za</strong>pakirane proizvode, dovoljno je<br />
istaknuti cijenu <strong>za</strong> neto jedinicu mjere.
Maloprodajna cijena i cijena <strong>za</strong> jedinicu mjere prethodno <strong>za</strong>pakiranog proizvoda mora<br />
biti istaknuta na proizvodu, odnosno ambalaži ili na prodajnom mjestu, kao i u izlogu. Na<br />
proizvodu ili na prodajnom mjestu, osim maloprodajnih cijena i cijena <strong>za</strong> jedinicu mjere,<br />
ne smiju se istaknuti druge cijene, osim u slučaju rasprodaje, sniženja te stečaja tvrtke.<br />
Nadalje, trgovac je dužan istaknuti cijenu tako da ne oštećuje proizvod.<br />
Ukoliko trgovac oglašava svoje proizvode i usluge, te pri tome navodi i njihove cijene, tada<br />
je dužan pridržavati se odredbi o isticanju maloprodajne cijene proizvoda i usluga.<br />
Odredbe o isticanju maloprodajne cijene, cijene <strong>za</strong> jedinicu mjere proizvoda, te izuzeci od<br />
pravila o dopuštenosti isticanja konačne cijene ne primjenjuju se na javne dražbe i prodaje<br />
umjetničkih djela i antikviteta te na cijene usluga uređene drugim propisima.<br />
4. OBVEZA TRGOVCA ZA NEDOSTATAK NA PROIZVODU<br />
19<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
Ukoliko se na kupljenom proizvodu pojavi nedostatak, trgovac je dužan na <strong>za</strong>htjev i prema<br />
izboru potrošača takav proizvod <strong>za</strong>mijeniti novim ispravnim proizvodom ili mu vratiti<br />
svotu plaćenu <strong>za</strong> taj proizvod odnosno sniziti cijenu ili,uz suglasnost potrošača otkloniti<br />
nedostatak na proizvodu.<br />
Ako se radi o nedostatku kod obavljene usluge, trgovac je dužan na <strong>za</strong>htjev potrošača vratiti<br />
svotu plaćenu <strong>za</strong> obavljenu uslugu odnosno sniziti cijenu ili, uz suglasnost potrošača<br />
otkloniti nedostatak obavljene usluge.<br />
Posebno se ističe da potrošač može <strong>za</strong>htijevati povrat plaćene svote novca samo ako je<br />
prethodno dao trgovcu primjereni rok <strong>za</strong> otklanjanje nedostatka bilo na proizvodu ili kod<br />
obavljene usluge.<br />
Ako je riječ o proizvodu <strong>za</strong> koji je trgovac pripremio i pri prodaji potrošaču predao jamstveni<br />
list, ukoliko se proizvod pokaže kao neispravan trgovac je obve<strong>za</strong>n, u tijeku jamstvenog<br />
roka, popraviti ga u primjerenom roku, ili ako to nije moguće predati mu ispravan proizvod.<br />
Ukoliko se pokaže potreba <strong>za</strong> dokazivanjem nedostatka na proizvodu, odnosno na obavljenoj<br />
usluzi, tada se taj isti nedostatak dokazuje vještačenjem u <strong>za</strong> to ovlaštenim ustanovama<br />
ili uz pomoć ovlaštenog sudskog vještaka, a troškove vještačenja snosi trgovac ili<br />
potrošač, ovisno o rezultatu vještačenja.<br />
5. UVJETI PRODAJE PROIZVODA I PRUŽANJA USLUGA<br />
Trgovac mora svoje prodajne uvjete jasno, vidljivo i čitljivo istaknuti u prodajnom prostoru i<br />
mora ih se pridržavati. Ova obve<strong>za</strong> odnosi se kako na opće tako i na posebne uvjete prodaje.<br />
Naime, trgovac može odobravati posebne prodajne uvjete kako <strong>za</strong> pojedine proizvode,<br />
tako i pojedinim skupinama potrošača (rodilje, mladenci, invalidi, umirovljenici i dr.).<br />
U oba slučaja ti uvjeti moraju biti jasno, vidljivo i čitljivo istaknuti na prodajnim mjestima.<br />
Isto tako, trgovcu je <strong>za</strong>branjeno davanje osobnih podataka potrošača bilo kojoj trećoj osobi<br />
bez prethodnog izričitog i pisanog odobrenja potrošača, osim ako je na to obve<strong>za</strong>n <strong>za</strong>konom<br />
ili odlukom nadležnog tijela vlasti.
6. PLAĆANJE PREDUJMOM<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
20<br />
Nije rijetko da u praksi trgovci uvjetuju kupnju svojih proizvoda kao i pružanja usluga<br />
plaćanjem predujma koji može biti djelomičan ili ukupan jednokratni ili obročni.<br />
Kad trgovac isporuči proizvod ili obavi uslugu nakon primitka predujma, dužan je potrošaču<br />
tom prigodom obračunati i isplatiti kamate po kamatnoj stopi poslovne banke trgovca <strong>za</strong><br />
oročene štedne uloge na tri mjeseca <strong>za</strong> cijelo razdoblje, računajući od dana primljenog<br />
predujma do dana isporuke proizvoda, ako je rok isporuke proizvoda ili usluge dulji od<br />
jednog mjeseca.<br />
Ova odredba se primjenjuje i u slučaju kad trgovac ne može isporučiti ugovoreni proizvod<br />
ili obaviti uslugu.<br />
7. ISPRAVE KOJE PRATE PROIZVOD<br />
Trgovac je prilikom prodaje proizvoda dužan potrošaču predati propisane isprave koje je<br />
pripremio proizvođač radi lakše i sigurnije uporabe proizvoda, a koje mogu biti:<br />
jamstveni list<br />
tehničke upute<br />
upute <strong>za</strong> sklapanje,<br />
uputu <strong>za</strong> uporabu,<br />
popis ovlaštenih servisa,<br />
izjavu o sukladnosti proizvoda,<br />
razna upozorenja o mogućoj opasnosti i slično.<br />
Ako je riječ o proizvodima u rasutom stanju, trgovac je obve<strong>za</strong>n potrošaču predočiti prethodno<br />
propisane isprave. Zakonom je propisano da ove isprave moraju biti napisane jasno,<br />
vidljivo i čitljivo na hrvatskom jeziku i latiničnim pismom, te da prijevod propisanih isprava<br />
mora u potpunosti odgovarati izvorniku.<br />
8. AMBALAŽA<br />
Trgovac ne smije naplaćivati vrećice i torbe koje služe <strong>za</strong> nošenje kupljenih proizvoda i<br />
imaju u cijelosti ili djelomično istaknut logotip, znak, slogan i/ili naziv proizvođača ili<br />
trgovca. Dakle, Zakonom o <strong>za</strong>štiti potrošača propisuje se samo <strong>za</strong>brana naplaćivanja od<br />
strane trgovca vrećica i torbi koje služe <strong>za</strong> nošenje kupljenih proizvoda i imaju u cijelosti<br />
ili djelomično logotip, znak, slogan i/ili naziv proizvođača ili trgovca, koje se smatraju<br />
promidžbenim materijalom.<br />
9. PROIZVOD S GREŠKOM<br />
Ako trgovac prodaje proizvod koji ima grešku, tada je dužan takav proizvod fizički odvojiti<br />
od ostalih proizvoda i jasno, vidljivo i čitljivo obilježiti na proizvodu ili na prodajnom mjestu<br />
da je riječ o prodaji proizvoda s greškom te upoznati potrošača u čemu se sastoji greška<br />
na proizvodu.
10. PISANI PRIGOVOR<br />
Trgovac je u obvezi omogućiti potrošaču podnošenje pisanog prigovora u prodajnom prostoru<br />
ili putem pošte, telefaksa ili elektroničke pošte. Na <strong>za</strong>primljene prigovore, trgovac je<br />
dužan odgovoriti u roku od 15 dana od <strong>za</strong>primljenog prigovora. Isto tako trgovac je dužan<br />
voditi pisanu evidenciju prigovora najmanje godinu dana od dana primitka prigovora.<br />
Pisani prigovor predstavlja praktičan instrument u rješavanju spornih odnosa između<br />
potrošača i trgovaca. Time bi se najbrže i najjednostavnije mogli riješiti nastali prigovori,<br />
te bi potrošač mogao ostvariti svoja povrijeđena prava. Ukoliko ne bi uspio na taj<br />
način, potrošaču ostaje čitav niz različitih pravnih instrumenata <strong>za</strong> rješavanje pritužbi i<br />
potrošačkih sporova, kao što su prijava nadležnim inspekcijama, te sudska i izvansudska<br />
<strong>za</strong>štita.<br />
Nadalje, smatra se da će ovakvo rješenje u potpunosti, biti provedivo na obostrano <strong>za</strong>dovoljstvo<br />
potrošača i samih trgovaca, koji će sukladno najučestalijim prigovorima potrošača<br />
imati uvid u manjkavosti svoga poslovanja, te će isto unaprijediti.<br />
21<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.
GDJE DO INFORMACIJA?<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
22<br />
<strong>Hrvatska</strong><br />
Odjel <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača <strong>Mini</strong>starstva gospodarstva, rada i poduzetništva – službena<br />
stranica<br />
http://potrosac.mingorp.hr/hr/potrosac/index.php<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva – mrežna stranica s osnovnim podacima o<br />
udrugama <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača u Republici Hrvatskoj<br />
http://potrosac.mingorp.hr/hr/potrosac/clanak.php?id=12351<br />
Vlada Republike Hrvatske – mrežna stranica koja među ostalim sadrži praktične informacije<br />
<strong>za</strong> potrošače<br />
http://mojauprava.hr/<br />
Državni inspektorat Republike Hrvatske<br />
http://www.inspektorat.hr/<br />
Hrvatski <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> norme<br />
http://www.hzn.hr/<br />
Sud časti pri Hrvatskoj gospodarskoj komori<br />
http://www.hgk.hr/wps/portal/!ut/p/_s.7_0_A/7_0_OI<br />
Centar <strong>za</strong> mirenje pri Hrvatskoj gospodarskoj komori<br />
http://www.hgk.hr/wps/portal/!ut/p/_s.7_0_A/7_0_OQ<br />
Sud časti pri Hrvatskoj obrtničkoj komori<br />
http://www.hok.hr/cro/sud_casti<br />
Centar <strong>za</strong> mirenje pri Hrvatskoj obrtničkoj komori<br />
http://www.hok.hr/cro/centar_<strong>za</strong>_mirenje<br />
Centar <strong>za</strong> mirenje pri Hrvatskoj udruzi poslodavaca<br />
http://www.hup.hr<br />
Savjetovalište <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača - Zagreb<br />
http://www.potrosac.hr/index.php?option=com_content&task=blogcategory&id=0&Itemi<br />
d=28<br />
Savjetovalište <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača - Osijek<br />
http://www.potrosac-os.hr/meni.asp?id=savjetovaliste<br />
Savjetovalište <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača - Split<br />
http://www.potrosac-split.org/<br />
Savjetovalište <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu potrošača - Pula<br />
http://istarskipotrosac.hr/
Europska unija<br />
Europa – Gateway to the European Union – službena stranica EU-a<br />
http://europa.eu/index_en.htm<br />
Eur-Lex – ba<strong>za</strong> podataka europskog <strong>za</strong>konodavstva (acquis communautaire)<br />
http://eur-lex.europa.eu/<br />
Consumer Affairs – službena stranica EU-a posvećena <strong>za</strong>štiti potrošača<br />
http://ec.europa.eu/consumers/index_en.htm<br />
DG SANCO – službena stranica<br />
http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/index_en.htm<br />
SCADPLUS – mrežna stranica Europske unije s osnovnim informacijama o politici <strong>za</strong>štite<br />
potrošača u EU-u<br />
http://europa.eu/scadplus/leg/en/s16000.htm<br />
23<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
BEUC – The European Consumers’ Organisation<br />
http://www.beuc.org/Content/Default.asp?
BILJEŠKE<br />
24<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.
BILJEŠKE<br />
25<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.
BILJEŠKE<br />
26<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.
<strong>Mini</strong>vodiči namijenjeni poduzetnicima su dostupni <strong>za</strong> preuzimanje na<br />
Internet stranicama projekta:<br />
Javna nabava<br />
Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode<br />
Prava intelektualnog vlasništva<br />
Sigurnost hrane<br />
Zaštita okoliša<br />
Zaštita potrošača<br />
Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore<br />
27<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
Poboljšavanje informiranosti hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice<br />
EU CARDS projekt: EuropeAid/121473/C/SV/HR<br />
Pripremajući se <strong>za</strong> ula<strong>za</strong>k u Europsku uniju, Republika <strong>Hrvatska</strong> provodi značajne izmjene<br />
<strong>za</strong>kona i propisa koje će bitno utjecaj na hrvatsku <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu. Ove su promjene<br />
neophodne kako bi hrvatski poslovni sektor dostigao standarde Europske unije i postao<br />
konkurentan u Uniji i na globalnom tržištu. Stoga ovaj projekt, koji je financiran od Europske<br />
unije, ima <strong>za</strong> cilj unaprijediti <strong>poslovnu</strong> klimu u Hrvatskoj razvijanjem instrumenata<br />
<strong>za</strong> procjenu učinaka <strong>za</strong>konskih promjena na hrvatsku <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu, te također<br />
poboljšati informiranost poslovne <strong>za</strong>jednice o tim promjenama.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
Ulica grada Vukovara 78, HR-10000 Zagreb, <strong>Hrvatska</strong><br />
T: (0)1 610-9773<br />
F: (0)1 610-9777<br />
E: bizimpact@mingorp.hr<br />
W: www.bizimpact.hr
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita potrošača travanj 2009.<br />
Ovaj minivodič izrađen je u sklopu BIZimpact projekta “Poboljšavanje informiranosti hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice”<br />
uz financijsku potporu Europske unije. Iznesena stajališta ne odražavaju nužno stajališta Europske komisije.
MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Zaštita tržišnog<br />
natjecanja i<br />
državne potpore<br />
<strong>Mini</strong>vodič <strong>za</strong> <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
EU CARDS projekt<br />
Poboljšavanje informiranosti<br />
hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva I www.mingorp.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> agencija <strong>za</strong> malo gospodarstvo I www.hamag.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> gospodarska <strong>komora</strong> I www.hgk.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> obrtnička <strong>komora</strong> I www.hok.hr<br />
<strong>Hrvatska</strong> udruga poslodavaca I www.hup.hr
MINISTARSTVO GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Zaštita tržišnog<br />
natjecanja i<br />
državne potpore<br />
<strong>Mini</strong>vodič <strong>za</strong> <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu<br />
AGENCIJA ZA ZAŠTITU TRŽIŠNOG NATJECANJA<br />
EU CARDS projekt<br />
Poboljšavanje informiranosti<br />
hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice
PREDGOVOR<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
04<br />
U procesu pridruživanja Europskoj uniji Republika <strong>Hrvatska</strong> provodi promjene <strong>za</strong>kona i propisa<br />
koje će znatno utjecati na <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu. Te su promjene nužne kako bi hrvatske<br />
tvrtke <strong>za</strong>dovoljile standarde Europske unije i bile konkurentne kako na tržištu EU-a tako i<br />
na globalnom tržištu.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva svjesno je da <strong>za</strong>konske promjene mogu<br />
stvoriti poteškoće hrvatskim tvrtkama i da im treba stalno davati pravodobne informacije<br />
kako bi uskladile poslovanje s novim propisima i standardima. Uz to, nova pravila donose<br />
tvrtkama dodatne troškove u pogledu vremena, opreme i <strong>za</strong>poslenika.<br />
Svjesni smo i specifične situacije u kojoj se nalaze naši mali i srednji poduzetnici, koji čine<br />
gotovo 99% ukupnog poslovnog sektora. Za razliku od velikih tvrtki, oni uglavnom nemaju<br />
<strong>za</strong>poslenike specijalizirane <strong>za</strong> praćenje promjena <strong>za</strong>kona i propisa.<br />
Kako bi pomoglo malim i srednjim poduzetnicima da svoje poslovanje usklade sa <strong>za</strong>konskim<br />
promjenama, <strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva pripremilo je, uz potporu<br />
projekta BIZimpact, koji se financira sredstvima Europske unije, niz minivodiča <strong>za</strong><br />
sljedeća <strong>za</strong>konska područja:<br />
Javna nabava<br />
Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode<br />
Prava intelektualnog vlasništva<br />
Sigurnost hrane<br />
Zaštita okoliša<br />
Zaštita potrošača<br />
Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore<br />
<strong>Mini</strong>vodiči upoznaju male i srednje poduzetnike s nacionalnim <strong>za</strong>konodavstvom i <strong>za</strong>konodavstvom<br />
Europske unije, daju pregled izvora informacija i potpora koje su im dostupne u<br />
zemlji i šire te upozoravaju na ono što moraju učiniti kako bi se prilagodili novim pravilima.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva ažurirat će minivodiče svake godine i informirati<br />
Vas o promjenama u svakome od spomenutih područja. Nadamo se da će Vam<br />
ovaj minivodič pomoći pri provedbi propisa i norma u poslovanju te i na taj način pomoći pri<br />
poslovanju i povećanju Vaše konkurentnosti u ovom trenutku važnom <strong>za</strong> razvoj hrvatskoga<br />
gospodarstva.<br />
POTPREDSJEDNIK VLADE REPUBLIKE HRVATSKE<br />
I MINISTAR GOSPODARSTVA, RADA I PODUZETNIŠTVA<br />
Damir Polančec, dipl. ing.<br />
ZAHVALA<br />
Ovaj minivodič naručio je projekt BIZimpact koji se financira sredstvima Europske unije, a<br />
pripremila ga je Agencija <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu tržišnog natjecanja.<br />
Na izradi dokumenta surađivali su stručnjaci iz Agencije <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu tržišnog natjecanja: mr.<br />
sc. Nikola Popović, član Vijeća <strong>za</strong> tržišno natjecanje, mr. sc. Branimira Kovačević, direktorica<br />
Sektora <strong>za</strong> međunarodnu suradnju, mr. sc. Mirta Kapural, načelnica u Sektoru <strong>za</strong><br />
međunarodnu suradnju, gđa Martina Štorek, načelnica u Sektoru <strong>za</strong> državne potpore i g.<br />
Ozren Fućak, viši savjetnik u Sektoru <strong>za</strong> državne potpore.
TRŽIŠNO NATJECANJE<br />
Pravo tržišnog natjecanja jedno je od temelja tržišnog gospodarstva. Svrha mu je osigurati<br />
ravnopravan položaj poduzetnika na tržištu, bez obzira na veličinu, tržišnu snagu i druga<br />
obilježja. Zaštita tržišnog natjecanja podrazumijeva također sustav nadzora i politiku<br />
državnih potpora na razini središnje države i na regionalnoj i lokalnoj razini.<br />
Područje tržišnog natjecanja prvi je put u RH uređeno Zakonom o <strong>za</strong>štiti tržišnog natjecanja<br />
(1995.), koji je uz uvođenje osnovnih pravila tržišnog natjecanja koja vrijede u Europskoj<br />
uniji osigurao osnutak i rad neovisne institucije <strong>za</strong> provedbu pravila tržišnog natjecanja<br />
uređenih tim <strong>za</strong>konom.<br />
Odlukom Hrvatskoga sabora od 20. rujna 1995. osnovana je Agencija <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu tržišnog<br />
natjecanja (AZTN), koja je počela raditi 1997. Do 2003. nadležnost Agencije odnosila se<br />
samo na <strong>za</strong>štitu tržišnog natjecanja, a usvajanjem Zakona o državnim potporama uključeno<br />
je i područje državnih potpora. U nadležnosti je Agencije ponajprije odobravanje državnih<br />
potpora koje podliježu obvezi prijave Agenciji i nalaganju povrata potpora. Nakon pristupanja<br />
EU-u većinu tih poslova preuzet će Europska komisija.<br />
Agencija je pravna osoba s javnim ovlastima koja samostalno i neovisno obavlja poslove u<br />
okviru djelokruga i nadležnosti određenih <strong>za</strong>konom, <strong>za</strong> što odgovara Saboru. Radom Agencije<br />
upravlja Vijeće <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu tržišnog natjecanja s pet članova, uključujući predsjednika<br />
Vijeća.<br />
05<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
Zakonodavni okvir na području tržišnog natjecanja i državnih potpora (na hrvatskom i engleskom)<br />
i odgovarajuća europska pravna stečevina mogu se naći na stranicama Agencije<br />
www.aztn.hr. Djelokrug Agencije određuju Zakon o <strong>za</strong>štiti tržišnog natjecanja (NN 122/03,<br />
dalje: ZZTN) i Zakon o državnim potporama (NN, 140/05, dalje: ZDP)<br />
VIJEĆE ZTN-a<br />
STRUČNA SLUŽBA<br />
sektori<br />
tržišno natjecanje<br />
državne potpore<br />
pravni i<br />
gospodarski sustav<br />
međunarodna suradnja<br />
Agencija je <strong>za</strong>dužena <strong>za</strong> pitanja tržišnog natjecanja u svim sektorima, osim u bankarstvu,<br />
u kojem isključivu nadležnost <strong>za</strong> pitanja tržišnog natjecanja ima <strong>Hrvatska</strong> narodna banka.<br />
Agencija vodi upravne postupke, koje može pokrenuti na <strong>za</strong>htjev stranke ili po službenoj<br />
dužnosti. Svaka fizička ili pravna osoba može podnijeti <strong>za</strong>htjev Agenciji.
Tržišno natjecanje u užem smislu<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
06<br />
Koncentracija poduzetnika<br />
Koncentracija nastaje pripajanjem ili spajanjem poduzetnika koji osnivaju novo društvo ili<br />
nastavljaju poslovati pod imenom jednoga od njih. Nastaje također stjecanjem kontrole ili<br />
prevladavajućeg utjecaja jednog ili više poduzetnika nad drugim, stjecanjem većine dionica<br />
ili udjela ili stjecanjem većine prava glasa.<br />
Zajednički pothvat (joint venture), ugovorno udruživanje u <strong>za</strong>jedničkom poslovnom pothvatu,<br />
također je koncentracija ako trajnije djeluje kao neovisan gospodarski subjekt. Poduzetnici<br />
se obično udružuju radi <strong>za</strong>jedničke nabave ili distribucije robe radi unapređenja<br />
poslovanja.<br />
Koncentracija donosi korist i potrošačima, tržišnom natjecanju i cijelom gospodarstvu<br />
(npr., bolje iskorištavanje proizvodnih, trgovačkih i drugih izvora, veća fleksibilnost pri<br />
strukturiranju cijena ili popustima, niže cijene, bolja kvaliteta i veći izbor).<br />
Negativan učinak nekih koncentracija na tržišno natjecanje ogleda se među ostalim u:<br />
manjem broju tržišnih takmaca (veća tržišna snaga sudionika koncentracije)<br />
slabijem tržišnom natjecanju (stvaranje ili jačanje vladajućeg položaja)<br />
mogućnosti koluzije (dogovor o cijenama ili dogovor o podjeli tržišta)<br />
smanjivanju pogodnosti <strong>za</strong> potrošače (rast cijena, pad kvalitete, izostanak ulaganja<br />
u inovacije, smanjena mogućnost izbora) i<br />
<strong>za</strong>prekama ulasku na tržište.<br />
Koncentracija je <strong>za</strong>branjena samo ako se utvrdi da će nepovoljno djelovati na tržišno<br />
natjecanje i uzrokovati stvaranje novog ili jačanje postojećeg vladajućeg položaja jednog<br />
ili više poduzetnika. No, poduzetnici mogu doka<strong>za</strong>ti da će koncentracija dovesti do jačanja<br />
tržišnog natjecanja koje će biti značajnije od negativnih učinaka stvaranja ili jačanja njihova<br />
vladajućeg položaja.<br />
Za ocjenu učinaka koncentracija nadležna je Agencija. Za ocjenu se moraju prijaviti samo<br />
koncentracije koje premašuju <strong>za</strong>konom utvrđeni prag ekonomske veličine. Smatra se da<br />
ostale ne utječu znatnije na tržišno natjecanje.<br />
Poduzetnici su obvezni Agenciji prijaviti namjeru provedbe koncentracije kada su ispunjena<br />
dva uvjeta:<br />
Ukupan je prihod svih poduzetnika sudionika koncentracije ostvaren prodajom robe<br />
i/ili usluga na svjetskom tržištu najmanje milijardu kuna u financijskoj godini koja<br />
prethodi koncentraciji<br />
Ukupan je prihod svakog od najmanje dvaju sudionika koncentracije ostvaren prodajom<br />
robe i/ili usluga u Hrvatskoj najmanje 100 milijuna kuna u financijskoj godini<br />
koja prethodi koncentraciji<br />
Nakon postupka ocjene Agencija donosi rješenje u kojem se koncentracija ocjenjuje<br />
dopuštenom ili nedopuštenom. Agencija također može uvjetno dopustiti koncentraciju<br />
izdavanjem rješenja ako se ispune određene mjere i uvjeti unutar <strong>za</strong>danih rokova
kako provedba koncentracije ne bi uzrokovala značajno sprečavanje, ograničavanje ili<br />
narušavanje tržišnog natjecanja na mjerodavnom tržištu. U tom slučaju poduzetnici mogu<br />
nastaviti provoditi koncentraciju tek nakon što ispune utvrđene mjere i uvjete iz rješenja.<br />
Agencija prati njihovu provedbu i ako ih ne ispune, može ukinuti rješenje.<br />
Primjer: Agrokor-Tisak<br />
Agencija je ocijenila koncentraciju Agrokora d.d. i Tiska d.d. uvjetno dopuštenom te odredila<br />
mjere i uvjete koje su dužni ispuniti da bi se otklonili mogući negativni učinci koncentracije<br />
na tržišno natjecanje na mjerodavnom tržištu trgovine na malo mješovitom<br />
robom. Pri određivanju mjera vodilo se računa o specifičnosti te koncentracije. Radi se<br />
o konglomeratskoj integraciji više od trideset poduzeća koja djeluju na svim razinama<br />
poslovnih procesa koji obuhvaćaju širok spektar djelatnosti u Hrvatskoj i široj regiji <strong>za</strong>to<br />
što Agrokor d.d. upravlja poduzećima u sastavu Agrokor koncerna.<br />
Provedbom koncentracije nastaje tzv. učinak portfelja, to jest mogućnost utjecaja<br />
Agrokor koncerna na izbor kupaca, koje privlači širokom ponudom i mogućnošću kupnje<br />
na jednome mjestu, <strong>za</strong> razliku od konkurenata. Stoga postoji opasnost od izlaska<br />
konkurenata s tržišta, što u konačnici potrošačima može suziti izbor dobavljača. Taj se<br />
učinak ogleda u znatnoj tržišnoj i financijskoj snazi Agrokora kao kupca i mogućnosti<br />
znatnog utjecaja na dobavljače proizvoda koje nudi u veleprodajnim i maloprodajnim<br />
centrima.<br />
07<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
Zabranjeni sporazumi<br />
Zabrana sklapanja ograničavajućih sporazuma poduzetnicima je važna <strong>za</strong>to što osigurava<br />
konkurentno tržište i ekonomski rast, a potrošačima omogućuje tržišno natjecanje i<br />
samim time niže cijene i veći izbor. Stranke koje sklapaju sporazume ne smiju zlouporabiti<br />
slobodu natjecanja tako da međusobno ograničavaju tržišno natjecanje.<br />
Zabranjeni su sporazumi kojima se:<br />
izravno ili neizravno utvrđuju kupovne ili prodajne cijene, odnosno drugi trgovinski<br />
uvjeti<br />
ograničavaju ili nadziru proizvodnja, tržišta, tehnološki razvoj ili ulaganje<br />
dijele tržišta ili izvori nabave<br />
primjenjuju nejednaki uvjeti na istovrsne poslove s različitim poduzetnicima, čime ih<br />
se dovodi u nepovoljniji položaj u odnosu na konkurenciju<br />
uvjetuje sklapanje ugovora prihvaćanjem od drugih ugovornih stranaka dodatnih<br />
obve<strong>za</strong> koje po svojoj prirodi ili običajima u trgovini nisu u vezi s predmetom tih ugovora.<br />
Kartel je najčešći oblik <strong>za</strong>branjenog sporazuma. To je sporazum između tržišnih takmaca<br />
kojeg je svrha ograničiti ili isključiti tržišno natjecanje sudionika sporazuma kako bi se<br />
povećanjem cijena ostvario dodatan, znatno veći profit.<br />
Kartel između tržišnih takmaca obično je tajan, usmen, često neformalan, te sadrži odredbe<br />
o sankcioniranju članova u slučaju nepridržavanja dogovora.
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
08<br />
Sadržajno je kartel obično dogovor poduzetnika o cijenama, količini proizvodnje, rabatima,<br />
izboru kupaca ili područja koje će opskrbljivati.<br />
Ograničavajući sporazumi mogu biti obuhvaćeni izuzećem ako postoje uvjeti <strong>za</strong> skupno ili<br />
pojedinačno izuzeće. Uvjeti <strong>za</strong> skupna izuzeća propisani su uredbama Vlade RH <strong>za</strong> pojedine<br />
vrste sporazuma. Sporazum može biti obuhvaćen skupnim izuzećem uz dva uvjeta:<br />
visina tržišnog udjela (propisana odgovarajućim Uredbama Vlade) i<br />
ako ne sadrži odredbe kojima se tržišno natjecanje teško ograničava.<br />
Neki sporazumi mogu imati ograničavajuće odredbe, a ipak biti izuzeti. Agencija može utvrditi<br />
pojedinačna izuzeća sporazuma ako pridonose unapređenju proizvodnje ili distribucije<br />
robe i/ili usluga, promicanju tehnološkog ili gospodarskog razvoja i pružanju razmjerne<br />
koristi potrošačima. Također, sporazum ne smije poduzetnicima nametati ograničenja<br />
koja nisu nužna <strong>za</strong> posti<strong>za</strong>nje pozitivnih ciljeva niti omogućiti isključivanje znatnog dijela<br />
konkurencije s tržišta <strong>za</strong> robe i/ili usluge koje su predmet sporazuma.<br />
Poduzetnici mogu Agenciji podnijeti <strong>za</strong>htjev <strong>za</strong> ocjenu sporazuma radi utvrđivanja<br />
pojedinačnog izuzeća. Sporazum se ne mora prijaviti, no poduzetnici snose rizik u slučaju<br />
ako sporazum sadrži <strong>za</strong>branjene odredbe. Pojedinačno izuzeće Agencija utvrđuje rješenjem<br />
koje vrijedi pet godina i u kojem može odrediti mjere i uvjete <strong>za</strong> izuzeće sporazuma, rokove<br />
<strong>za</strong> njihovo ispunjenje i dan stupanja na snagu izuzeća.<br />
Primjer: AZTN protiv autobusnih prijevoznika<br />
Utvrđeno je kako je 14 autobusnih prijevoznika koji prometuju na linijama Zagreb-<br />
Split i Zagreb-Šibenik sklopilo <strong>za</strong>branjeni kartelni sporazum. Poduzetnici su dogovorili<br />
fiksne prodajne cijene karata s istodobnom primjenom od 1. srpnja 2006., neovisno<br />
o različitim troškovima pri pružanju tih usluga. Svrha je sklapanja takvih kartelnih<br />
sporazuma isključivanje međusobnog tržišnog natjecanja, a posljedica nepostojanje<br />
mogućnosti cjenovnog izbora <strong>za</strong> potrošače, neovisno o kvaliteti pruženih usluga, što je<br />
teško ograničenje tržišnog natjecanja. Slijedom rješenja kojim je utvrdila da je posrijedi<br />
<strong>za</strong>branjeni sporazum (kartel), Agencija je podnijela <strong>za</strong>htjev <strong>za</strong> pokretanje prekršajnog<br />
postupka protiv sudionika nadležnom prekršajnom sudu.<br />
Zlouporabe vladajućeg položaja<br />
Vladajući položaj poduzetnika na tržištu sam po sebi nije <strong>za</strong>branjen, no poduzetnik veće<br />
tržišne snage koji je u vladajućem položaju ima posebnu odgovornost <strong>za</strong> postupanje prema<br />
drugim sudionicima na tržištu. Tržišna snaga je sposobnost poduzetnika da utječe na<br />
cijene, proizvodnju, inovacije, različitost i kvalitetu robe i usluga i na tržišno natjecanje<br />
tijekom duljeg razdoblja.<br />
Smatra se da je poduzetnik u vladajućem položaju ako se zbog tržišne snage može na mjerodavnom<br />
tržištu ponašati u znatnoj mjeri neovisno o stvarnim ili mogućim konkurentima,<br />
potrošačima, kupcima ili dobavljačima, naročito ako:<br />
nema konkurenata na mjerodavnom tržištu, i/ili<br />
ima znatnu tržišnu snagu na mjerodavnom tržištu u odnosu na stvarne ili moguće<br />
konkurente.
Prema hrvatskim propisima o tržišnom natjecanju, pretpostavlja se da se u vladajućem<br />
položaju nalazi poduzetnik čiji je tržišni udjel na mjerodavnom tržištu veći od 40%, a u<br />
<strong>za</strong>jedničkom vladajućem položaju nalaze se tri ili manje poduzetnika ako je taj udjel veći<br />
od 60%, odnosno pet ili manje poduzetnika ako je veći od 80 %. Uz to, treba uzeti u obzir<br />
ukupnu strukturu tržišta i mogućnost poduzetnika da stvara prepreke <strong>za</strong> pristup tržištu.<br />
Primjer: MEDIJA IDEJA protiv TISKA i DISTRI PRESSA<br />
Utvrđeno je da su poduzetnici Tisak i Distri-Press zlorabili <strong>za</strong>jednički vladajući položaj<br />
na tržištu trgovine općeinformativnim dnevnicima na veliko u odnosu na distribuciju<br />
općeinformativnog dnevnika Media-Ideje 24 sata.<br />
Tisak i Distri-Press nakladniku 24 sata s maloprodajnom cijenom od 3 kn obračunavali<br />
su cijenu usluge distribucije tako što su, uz jedinstvenu naknadu utvrđenu općim uvjetima<br />
poslovanja tih distributera, <strong>za</strong>računavali naknadu ovisnu o ukupno distribuiranim<br />
primjercima, uvećanu <strong>za</strong> remitendu. Svim ostalim nakladnicima dnevnika čija je maloprodajna<br />
cijena 6 kn, <strong>za</strong>računavali su samo jedinstvenu naknadu, ne uzimajući u obzir<br />
remitendu. Takvim postupanjem primjenjivali su nejednake uvjete na istovrsne poslove<br />
s različitim poduzetnicima i time Media-Ideju doveli u neravnopravan položaj u odnosu<br />
na tržišne takmace na pove<strong>za</strong>nom tržištu naklade općeinformativnih dnevnika.<br />
09<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
Agencija je rješenjem <strong>za</strong>branila Tisku i Distri-Pressu svako slično postupanje i naložila<br />
da u roku tri mjeseca donesu nove opće uvjete poslovanja kojima će se cijena usluga distribucije<br />
općeinformativnih dnevnika odrediti na jasan, transparentan i nediskriminirajući<br />
način, pri čemu cijena distribucije neće ovisiti o prodajnoj cijeni dnevnika.<br />
Zlouporabu vladajućeg položaja čine:<br />
Izravno ili neizravno nametanje nepravednih kupovnih ili prodajnih cijena,odnosno<br />
drugih nepravednih trgovinskih uvjeta<br />
Ograničavanje proizvodnje, tržišta ili tehnološkog razvitka na štetu potrošača<br />
Primjena nejednakih uvjeta na istovrsne poslove s drugim poduzetnicima, čime ih<br />
se stavlja u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju<br />
Uvjetovanje sklapanja ugovora pristankom drugih ugovornih stranaka na dodatne<br />
obveze, koje po svojoj prirodi ili obi čajima u trgovini nisu ni u kakvoj vezi s predmetom<br />
tih ugovora.<br />
Najčešći oblici zlouporabe vladajućeg položaja:<br />
Pretjerane cijene. Cijene se mogu smatrati pretjeranim ako poduzetniku omogućuju<br />
veću stopu povrata nego što bi bilo moguće na konkurentnom tržištu<br />
Predatorske cijene. Cijene koje kratkoročno podrazumijevaju gubitke kako bi se<br />
omogućila eliminacija konkurenta s ciljem da se dugoročno omogući naplaćivanje<br />
viših cijena<br />
Diskriminacija putem cijena: naplaćivanje različitih cijena različitim kupcima <strong>za</strong> isti<br />
proizvod, te naplaćivanje iste cijene različitim kupcima unatoč različitim troškovima<br />
nabave
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
10<br />
Ve<strong>za</strong>nje proizvoda: dobavljač uvjetuje kupcu da svu potražnju ili dio potražnje <strong>za</strong><br />
drugim (ve<strong>za</strong>nim) proizvodom nabavlja od dobavljača prvog proizvoda<br />
Odbijanje opskrbe: odbijanje opskrbe proizvodom ili onemogućivanje pristupa<br />
“ključnoj infrastrukturi”.<br />
Promicanje prava i politike <strong>za</strong>štite tržišnog natjecanja<br />
Taj dio rada Agencije obuhvaća davanje stručnih mišljenja na <strong>za</strong>kone i druge propise po<br />
službenoj dužnosti ili na <strong>za</strong>htjev stranke, kao i ostale aktivnosti (npr. javna priopćenja,<br />
seminari, edukacija poduzetnika i sl.). Također, Agencija prati i istražuje određena tržišta,<br />
prvenstveno ona koja ukazuju na moguće sprečavanje ili narušavanje tržišnog natjecanja.<br />
Po službenoj dužnosti provodi ispitivanje tih tržišta ili sektora radi rješavanja tržišnih nedostataka<br />
i netržišnih oblika ponašanja poduzetnika.<br />
Primjer: Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o privatnoj <strong>za</strong>štiti<br />
Agencija je na <strong>za</strong>htjev <strong>Mini</strong>starstva unutarnjih poslova dala mišljenje na nacrt prijedloga<br />
Zakona o privatnoj <strong>za</strong>štiti, koji sadrži i odredbe koje su sadržajem suprotne načelima<br />
slobode tržišnog natjecanja odnosno odredbama Zakona o <strong>za</strong>štiti tržišnog natjecanja.<br />
Riječ je o odredbama o određivanju minimalne vrijednosti <strong>za</strong>štitarskih usluga na razini<br />
Hrvatskog ceha <strong>za</strong>štitara, udruge u koju bi se prema odredbama <strong>za</strong>kona obvezno morali<br />
učlaniti svi pružatelji usluga privatne <strong>za</strong>štite. Drugim riječima, radi se o utvrđivanju minimalne<br />
cijene <strong>za</strong>štitarskih usluga na razini svih davatelja tih usluga, čime se na tržištu<br />
na kojem djeluje više od 300 poduzetnika isključuje tržišno natjecanje <strong>za</strong>to što cijene<br />
odnosno vrijednost usluge određuje udruga pružatelja tih usluga, neovisno o stvarnim<br />
troškovima poslovanja poduzetnika i interesima korisnika usluga.<br />
Propisi o <strong>za</strong>štiti tržišnog natjecanja krše se najviše na tržištima s malo konkurenata, na<br />
tržištima proizvoda sličnih obilježja (homogeni proizvodi), u sektorima u kojima konkurenti<br />
već surađuju, npr. kroz udruženja poduzetnika ili u sektorima s viškom kapaciteta.<br />
Iz prakse Agencije mogla bi se izdvojiti sljedeća tržišta: trgovina mješovitom robom na<br />
malo, na veliko, distribucija tiskovina, općeinformativni dnevnici, telekomunikacijske usluge,<br />
duhanski proizvodi i u manjoj mjeri komunalne usluge.<br />
Reforma sustava <strong>za</strong>štite tržišnog natjecanja u Republici Hrvatskoj – novi prijedlozi<br />
1. Proširenje nadležnosti AZTN-a <strong>za</strong> direktno izricanje sankcija<br />
Trenutna je praksa da nakon što Agencija donese odluku o konkretnoj povredi Zakona,<br />
izricanje kazne <strong>za</strong> tu povredu postaje nadležnost prekršajnog suda. Kako bi se u Hrvatskoj<br />
osigurao učinkovit i jedinstven pristup u izricanju kazni <strong>za</strong> povrede Zakona smatra se da<br />
izricanje kazni treba povjeriti jednom tijelu. Agencija kao glavno provedbeno tijelo u RH<br />
propisa o <strong>za</strong>štiti tržišnog natjecanja zbog svoje stručnosti i iskustva bilo bi mjerodavno<br />
tijelo i <strong>za</strong> izricanje kazni. Odluku o visini novčane kazne Agencija bi određivala primjenom<br />
odgovarajućih načela kao što su ozbiljnost i trajanje povrede propisa, te moguće otegotne<br />
ili olakotne okolnosti definirane novim pod<strong>za</strong>konskim propisom.
2. Uvođenje programa oslobođenja od kazne ili smanjenja od kazne <strong>za</strong> poduzetnike koji<br />
Agenciji podnesu dokaze o postojanju <strong>za</strong>branjenih postupanja-kartela i koji surađuju s<br />
Agencijom (tzv. leniency program)<br />
11<br />
Uspješnosti u borbi protiv kartela u zemljama članicama EU-a posljednjih godina posebno<br />
je doprinijelo uvođenje navedenog programa primjenom kojega se poduzetnicima koji sudjeluju<br />
u kartelima nudi ili oslobađanje od kazne ili blaže kažnjavanje ako aktivno surađuju s<br />
Agencijom u razotkrivanju i razbijanju kartela. Osnovna prepreka <strong>za</strong> svako tijelo <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu<br />
tržišnog natjecanja u sankcioniranju kartela je činjenica što ih je vrlo teško otkriti i pribaviti<br />
dokaze njihovog postojanja. Predlaže se donošenje novog pod<strong>za</strong>konskog akta kojim će se<br />
utvrditi način na koji će Agencija provoditi te pokajničke programe.<br />
3. Promjena sudske nadležnosti-jedan sud sa specijaliziranim Vijećem nadležan <strong>za</strong> ocjenu<br />
<strong>za</strong>konitosti odluka Agencije o kazni i o meritumu<br />
Prema postojećem sustavu pitanja koja se tiču novčanih kazni u nadležnosti su prekršajnih<br />
sudova, a pitanja koja se tiču <strong>za</strong>konitosti konačnih odluka Agencije u nadležnosti Upravnog<br />
suda RH. Ovakva podijeljena nadležnost nije ni učinkovita, niti doprinosi pravnoj sigurnosti.<br />
Stoga, s ciljem učinkovite kontrole odluka o povredi propisa o tržišnom natjecanju od<br />
strane sudova, što je u interesu i Agencije i stranaka protiv kojih ona donosi svoje odluke,<br />
predlaže se promjena postojećih propisa na način da jedan jedinstveni sud odlučuje o svim<br />
pitanjima koja se tiču odluka Agencije. Također se očekuje da se unutar takvog suda ustroji<br />
posebno specijalizirano vijeće koje će se baviti predmetima iz područja prava tržišnog<br />
natjecanja.<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
4. Povećanje pravne sigurnosti stranaka u postupku<br />
Uvođenje instituta „obavijesti o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku“ koja<br />
sadrži stvarne dokaze i navodi povrede Zakona na kojima se temelji odluka Agencije, pravo<br />
uvida u spis odnosno pristupa informacijama koje je Agencija prikupila tijekom postupka<br />
utvrđivanja činjenica, te uvođenje pojednostavljene (skraćene) forme prijave koncentracija<br />
neki su od prijedloga <strong>za</strong> jačanje prava stranaka u postupku pred Agencijom, naročito vodeći<br />
se načelom prava stranke na saslušanje.<br />
DRŽAVNE POTPORE<br />
Državne su potpore svi stvarni i potencijalni rashodi ili umanjeni prihodi države koje dodjeljuju<br />
davatelji državne potpore. One narušavaju ili bi mogle narušiti tržišno natjecanje<br />
davanjem prednosti na tržištu korisniku, bez obzira na oblik, u mjeri u kojoj to može utjecati<br />
na ispunjenje međunarodno preuzetih obve<strong>za</strong> Republike Hrvatske.<br />
Prema vrsti, državne se potpore dijele na programe državnih potpora i pojedinačne potpore.<br />
Program državne potpore je akt na temelju kojeg se unaprijed neodređenim korisnicima<br />
dodjeljuju pojedinačne državne potpore i akt na temelju kojeg se državna potpora, koja<br />
unaprijed nije ve<strong>za</strong>na uz poseban projekt, dodjeljuje jednom ili više korisnika na neodređeno<br />
vrijeme i/ili u neodređenom iznosu.
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
12<br />
Pojedinačna državna potpora je ona potpora koja nije dodijeljena na temelju programa<br />
državne potpore uz obvezu dodatnog odobravanja.<br />
Prema tome, državna je potpora svaka mjera koja se temelji na programu potpore, ili se<br />
dodjeljuje temeljem pojedinačnog akta, ako su kumulativno ispunjeni sljedeći kriteriji:<br />
Dodjelom potpora pojedini poduzetnik ili poduzetnici stavljaju se u povlašteniji<br />
položaj u odnosu na konkurente (ekonomska prednost)<br />
Potpora se dodjeljuje iz državnih sredstava<br />
Potpora se dodjeljuje na selektivnoj osnovi<br />
Dodjelom potpora narušava se ili prijeti narušavanjem tržišnog natjecanja u mjeri u<br />
kojoj to može utjecati na trgovinu između RH i država članica EU-a.<br />
Ako pojedina mjera kumulativno ne ispunjava sve te kriterije, ne radi se o državnoj potpori.<br />
Uz to, opće mjere koje se odnose na sve poduzetnike i sektore ne smatraju se državnom<br />
potporom.<br />
Pravila o državnim potporama primjenjuju se samo na mjere koje se odnose na poduzetnike<br />
koji se bave gospodarskom djelatnošću. U načelu, od tog su pravila izuzeti samo<br />
kućanstva i javne ustanove. Sukladno sudskoj praksi EU-a, poduzetnik je „svaki poslovni<br />
subjekt koji se bavi gospodarskom djelatnošću, bez obzira na pravni status i način na koji<br />
se financira”. Pojam se može odnositi na fizičke osobe i neprofitne poslovne subjekte ako<br />
se bave gospodarskom djelatnošću.<br />
U daljnjem tekstu su, u cilju lakšeg razumijevanja, objašnjeni osnovni pojmovi iz područja<br />
državnih potpora.<br />
1. Ekonomska prednost<br />
Poduzetnik ostvaruje značajnu ekonomsku prednost koju ne bi mogao ostvariti iz tekućeg<br />
poslovanja da nije koristio potporu. Ne postoji konačan popis oblika tj. instrumenata dodjele<br />
državnih potpora.<br />
Najčešći su oblici državnih potpora koji mogu predstavljati davanje ekonomske prednosti u<br />
smislu članka 3. stavka 1. ZDP-a sljedeći: subvencije; ulaganje u temeljni kapital; <strong>za</strong>jmovi<br />
pod povoljnijim uvjetima od tržišnih (niže kamatne stope); otpis dugova ili preuzimanje<br />
dugova; porezna oslobođenja i porezna izuzeća; porezne olakšice ili odgoda plaćanja pore<strong>za</strong><br />
i doprinosa; državna jamstva ili jamstva drugih tijela javne vlasti pod povoljnijim uvjetima;<br />
sudjelovanje države ili tijela javne vlasti u temeljnom kapitalu ako je stopa koja se<br />
primjenjuje na povrat tih ulaganja niža od one koja se očekuje od privatnog ulagača koji<br />
posluje po normalnim tržišnim uvjetima (primjerice ulaganje u investicijske fondove); niže<br />
cijene robe ili usluga koje prodaju državna tijela ili tijela koja upravljaju državnim sredstvima,<br />
uključujući prodaju zemljišta u vlasništvu države po povlaštenim uvjetima ili njegovo<br />
ustupanje bez naknade; neposredne pogodbe.<br />
2. Državna sredstva<br />
Prema članku 3. ZDP-a državne potpore su „svi stvarni i potencijalni rashodi ili umanjeni<br />
prihodi države dodijeljeni od davatelja državne potpore”. Prema članku 2. „davatelji<br />
državne potpore jesu RH putem ovlaštenih pravnih osoba i središnjih tijela državne uprave,<br />
jedinice lokalne samouprave, jedinice područne (regionalne) samouprave te svaka pravna
osoba koja dodjeljuje ili upravlja državnim potporama u smislu ovoga Zakona“. Kao i u<br />
EU-u, pravila o državnim potporama primjenjuju se na sve oblike potpora koje dodjeljuje<br />
država na središnjoj, lokalnoj odnosno regionalnoj razini. O uporabi državnih sredstava<br />
može se raditi i kada poduzetnik u državnom vlasništvu daje pogodnosti trećima po nalogu<br />
vlasnika. Radi se o državnim sredstvima i ako je smanjen prihod državnog proračuna temeljem,<br />
primjerice, oslobađanja poduzetnika od uplate pore<strong>za</strong> ili doprinosa i sl.<br />
3. Selektivnost potpore<br />
Da bi se mjera smatrala državnom potporom, mora u povlašten položaj stavljati pojedine<br />
poduzetnike ili proizvodnju pojedine robe ili pružanje pojedinih usluga, to jest, mora biti<br />
selektivna. Time se mjere koje predstavljaju državnu potporu razlikuju od općih mjera<br />
gospodarske politike, koje se odnose na sve poduzetnike i sektore u državi (opće fiskalne<br />
mjere, opće smanjenje kamatnih stopa, devalvacija nacionalne valute i sl.).<br />
Mjere koje se smatraju potencijalno otvorenim <strong>za</strong> sve poduzetnike mogu se ponekad smatrati<br />
državnom potporom ako je učinak inače objektivnih uvjeta u stvari selektivan, to jest,<br />
ako korist od tih mjera mogu imati samo neki poduzetnici.<br />
4. Infrastruktura i oporezivanje<br />
Kriterij selektivnosti posebnu pozornost pripisuje pitanjima izgradnje i održavanja infrastrukture,<br />
te pore<strong>za</strong> i doprinosa.<br />
13<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
Izgradnja i održavanje infrastrukture od strane tijela javne vlasti nije državna potpora ako<br />
ima obilježje opće mjere na dobrobit svih poduzetnika i građana (npr., izgradnja željezničke<br />
pruge ili autoceste). No, i te mjere mogu pod određenim uvjetima dovesti poduzetnika<br />
u ekonomsku prednost, to jest biti selektivne u smislu članka 3. stavka 1. ZDP-a (npr.,<br />
kada se izgradnja infrastrukture provodi isključivo u interesu pojedinih poduzetnika, koji<br />
<strong>za</strong> njihovo korištenje ne plaćaju tržišnu cijenu). Potpora također može biti sadržana u<br />
povlaštenom tretmanu poduzetnika koji se tom infrastrukturom koriste (npr., korištenje<br />
objekata u zračnim lukama).<br />
Opće porezne mjere u načelu su izuzete od članka 3. stavka 1. ZDP-a, pod uvjetom da se<br />
primjenjuju na sve poduzetnike i proizvodnju svih proizvoda na teritoriju države članice<br />
odnosno RH. S druge strane, porezna izuzeća ili povoljni uvjeti od kojih imaju korist pojedini<br />
sektori ili regije ili pojedini poduzetnici smatraju se selektivnim ako nisu posebno<br />
opravdani načinom ili sustavom oporezivanja.<br />
5. Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu između RH i članica EU-a<br />
Da bi mjera državne potpore bila obuhvaćena <strong>za</strong>branom iz članka 4. stavkom 1. ZDP-a,<br />
potrebno je utvrditi da narušava tržišno natjecanje odnosno da utječe na trgovinu između<br />
Hrvatske i država članica EU-a. Pritom nije određen najmanji tržišni udjel <strong>za</strong> utvrđivanje<br />
negativnih učinaka na trgovinu. Ako se mjerom jača položaj poduzetnika na tržištu u odnosu<br />
na konkurente koji sudjeluju u trgovini na području EU-a, smatrat će se da utječe na<br />
trgovinu.<br />
S obzirom na opseg međunarodne trgovine, kriterij utjecaja na trgovinu razmjerno je lako<br />
ispuniti. Dapače, ako poduzetnik obavlja djelatnost u sektoru s viškom kapaciteta i u kojem<br />
se natječu proizvođači iz različitih država članica EU-a, svaka potpora koju dobije od države<br />
utjecat će na trgovinu između država članica, a time i na tržišno natjecanje. Taj uvjet neće
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
14<br />
biti ispunjen ako tržište još nije liberalizirano i ako se radi isključivo o uskom lokalnom<br />
tržištu.<br />
Potpore i mjere koje kumulativno ne ispunjavaju sva četiri kriterija pojma državne potpore<br />
ne smatraju se državnom potporom u smislu ZDP-a i stoga nisu <strong>za</strong>branjene.<br />
To su primjerice:<br />
Izuzeća<br />
potpore javnim tijelima koja obavljaju djelatnost koja nema ekonomski karakter<br />
opće mjere namijenjene svim poduzetnicima i svim sektorima<br />
državne mjere koje su neutralne u odnosu na državni proračun (tzv. regulatorne<br />
mjere)<br />
nabava robe i usluga po tržišnim cijenama odnosno tržišnoj vrijednosti (javni natječaji<br />
prema pravilima o javnim nabavama)<br />
financijske potpore na koje se može primijeniti načelo ulaganja privatnog ulagača<br />
potpore namijenjene izgradnji infrastrukturnih projekata opće namjene - potpore<br />
pojedincima ili <strong>za</strong>poslenicima kada poduzetnici nemaju izravnu korist<br />
potpore male vrijednosti.<br />
Čl. 4. ZDP-a, koji je sukladan čl. 87. Ugovora o EZ-u, predviđa dopuštena izuzeća od opće<br />
<strong>za</strong>brane na temelju kojih Agencija može odobriti državne potpore. Odnose se na sljedeće<br />
potpore:<br />
<strong>za</strong> ublažavanje ili otklanjanje šteta prouzročenih prirodnim nepogodama, izvanrednim<br />
ili ratnim okolnostima<br />
<strong>za</strong> poticanje gospodarskog razvoja područja s neuobičajeno niskim životnim standardom<br />
ili velikom ne<strong>za</strong>poslenošću<br />
<strong>za</strong> promicanje kulture i <strong>za</strong>štitu baštine<br />
<strong>za</strong> provedbu značajnih međunarodnih projekata ili otklanjanje ozbiljnih poteškoća u<br />
gospodarstvu<br />
<strong>za</strong> poticanje određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih<br />
područja<br />
državne potpore pravnim i fizičkim osobama kojima je na temelju posebnih propisa<br />
povjereno obavljanje službe od općeg gospodarskog interesa ili utvrđeno isključivo<br />
pravo obavljanja određene djelatnosti, a bez kojih ne bi mogle obavljati povjerene<br />
<strong>za</strong>daće, uz uvjet da su državne potpore isključivo naknada <strong>za</strong> to.<br />
6. Potpore male vrijednosti<br />
Kako bi se usredotočila na bitne slučajeve usklađene s planom državnih potpora Europska<br />
komisija je izuzela potpore male vrijednosti i na njih se ne odnosi članak 3. stavka 1. ZDP-a<br />
(Odluka o objavljivanju pravila o potporama male vrijednosti, NN 45/2007).<br />
De minimis potpora danas je u kunskoj protuvrijednosti 200.000 EUR. Može se dodijeliti<br />
pojedinom poduzetniku tijekom tri fiskalne godine. Za poduzetnike u sektoru cestovnog
prometa protuvrijednost je najviše 100.000 EUR. Potpore ne smiju biti namijenjene <strong>za</strong> nabavu<br />
vozila <strong>za</strong> cestovni prijevoz tereta poduzetnicima koji se njime bave <strong>za</strong> najamninu i<br />
naknadu.<br />
15<br />
De minimis potpore nije moguće dodijeliti u svrhu promidžbe izvo<strong>za</strong>, poduzetnicima u<br />
proizvodnji čelika niti poduzetnicima u teškoćama.<br />
Primjer: Program poticanja, <strong>za</strong>štite, obnove i uključivanja u turi<strong>za</strong>m baštine u turistički<br />
nerazvijenim područjima<br />
Cilj Programa, koji je 2006. godine izradilo tadašnje <strong>Mini</strong>starstvo mora, turizma, prometa<br />
i razvitka, jest razvoj turističke ponude u područjima u kojima turi<strong>za</strong>m nije dovoljno<br />
razvijen, dodjelom subvencija čiji korisnici mogu biti pravne i fizičke osobe, <strong>za</strong>druge,<br />
ustanove i udruge s prebivalištem odnosno sjedištem na području Hrvatske i čiji projekti<br />
odgovaraju ciljevima Programa.<br />
Sredstva <strong>za</strong> provedbu Programa koja se dodjeljuju po nositelju pojedinog projekta ne<br />
mogu premašiti 250.000 kn. Subvencije su namjenske i mogu se koristiti <strong>za</strong> sufinanciranje<br />
svih aktivnosti i radova koji su u funkciji razvoja turizma i unapređenja turističke<br />
ponude u turistički nerazvijenim područjima s posebnim ciljem uključivanja u ponudu<br />
ruralnih, brdsko-planinskih područja, otoka te područja od posebne državne skrbi;<br />
promicanja i <strong>za</strong>štite baštine, povijesnog i kulturnog naslijeđa u funkciji turističkog razvoja<br />
kraja; očuvanja tradicijskih vrijednosti, starih <strong>za</strong>nata i djelatnosti, te mogućnosti<br />
uključivanja i <strong>za</strong>pošljavanja mjesnog stanovništva.<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
Agencija je utvrdila da potpore u obliku subvencija predviđene Programom predstavljaju<br />
državne potpore male vrijednosti, <strong>za</strong> čiju dodjelu nije potrebno odobrenje.<br />
Pri odobravanju državnih potpora male vrijednosti <strong>Mini</strong>starstvo je obvezno obavijestiti<br />
korisnika državne potpore da mu je dodijeljena potpora male vrijednosti te <strong>za</strong>tražiti podatke<br />
o potporama male vrijednosti koje je primio unatrag tri godine. Također, dužno<br />
je obavijestiti Agenciju o svakoj dodijeljenoj državnoj potpori male vrijednosti u roku 15<br />
dana od njezine dodjele.<br />
7. Kontrola državnih potpora i uloga Agencije <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu tržišnog natjecanja<br />
Sukladno čl. 70. st. 2. SSP-a RH se obve<strong>za</strong>la osnovati samostalno i neovisno operativno<br />
tijelo kojem je povjerena potrebna ovlast <strong>za</strong> punu primjenu pravila o državnim potporama i<br />
tržišnom natjecanju. Kontrola državnih potpora dodijeljena je u nadležnost Agencije 2003.<br />
godine Zakonom o državnim potporama (NN 47/03). Nadležnost se očituje ponajprije u<br />
odobravanju državnih potpora koje podliježu obvezi prijave Agenciji, kao i u nalaganju povrata<br />
državnih potpora koje su dodijeljene suprotno ZDP-u. Nakon pristupanja RH Europskoj<br />
uniji većinu tih poslova preuzet će Europska komisija.<br />
8. Kriteriji <strong>za</strong> odobravanje državnih potpora<br />
Sustav kontrole državnih potpora u RH temelji se na tri osnovna pravila:<br />
Prijedlog dodjele, izmjene ili dopune državne potpore davatelj državne potpore treba<br />
prijaviti Agenciji
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
16<br />
Državna potpora u pravilu se ne smije dodijeliti bez odobrenja Agencije<br />
Državne potpore podliježu ocjeni Agencije u smislu usklađenosti s odredbama materijalnog<br />
prava o državnim potporama. Ne<strong>za</strong>konito dodijeljene potpore moraju se<br />
vratiti.<br />
Ex ante prijava<br />
<strong>Mini</strong>starstva i druga tijela državne uprave prije upućivanja nacrta prijedloga <strong>za</strong>kona na usvajanje<br />
Vladi RH, koji sadrže prijedlog državne potpore, dužna su nacrte dostaviti Agenciji<br />
radi prethodno obvezujućeg mišljenja. Također, ministarstva i druga tijela državne uprave<br />
(uključujući jedinice lokalne i regionalne samouprave) dužna su joj dostaviti na odobrenje<br />
prijedloge ostalih akata koji sadrže prijedlog državne potpore.<br />
Davatelji državnih potpora također su joj dužni dostaviti sve dodatno <strong>za</strong>tražene podatke i<br />
isprave kako bi mogla dati ocjenu usklađenosti. Agencija je dužna donijeti odluku u roku 90<br />
dana od dana primitka potpunog prijedloga <strong>za</strong> odobravanje državne potpore.<br />
Stanje mirovanja<br />
Prijedlozi <strong>za</strong>kona i ostali akti koji sadrže elemente državne potpore ne mogu se donijeti<br />
prije prethodno obvezujućeg mišljenja Agencije odnosno odluke o odobrenju. Od opće obveze<br />
prijave izuzete su, bez iznimke, samo potpore male vrijednosti i pojedinačne potpore<br />
koje se dodjeljuju na temelju programa državne potpore koji je prethodno odobrila. Skupna<br />
izuzeća <strong>za</strong> pojedine kategorije državnih potpora koja su na snazi u EU-u još se ne primjenjuju<br />
u RH.<br />
Ovlast Agencije i povrat državnih potpora<br />
Agencija je nadležna utvrditi (mišljenjem ili rješenjem) odnosi li se prijavljena mjera na<br />
državnu potporu u smislu Zakona i podliježe li izuzeću. Državne potpore dodijeljene bez<br />
njenog odobrenja nisu <strong>za</strong>konite i Agencija nalaže povrat iznosa iskorištene potpore. Iznimno,<br />
potporu može naknadno odobriti ako utvrdi da je usklađena s propisima o državnim<br />
potporama.<br />
9. Podjela državnih potpora prema namjeni<br />
Horizontalne potpore<br />
Europska komisija usvojila je tzv. horizontalna pravila, koja se mogu odnositi na sve poduzetnike<br />
i gospodarske sektore. Općenito, državne potpore s horizontalnim ciljevima<br />
mogu znatno manje narušiti tržišno natjecanje nego npr. sektorske. Najvažnije su vrste<br />
horizontalnih potpora <strong>za</strong>: istraživanje i razvoj i inovacije, <strong>za</strong>štitu okoliša, male i srednje<br />
poduzetnike, <strong>za</strong>pošljavanje, usavršavanje, kulturu i očuvanje kulturne baštine, sanaciju i<br />
restrukturiranje (primjenjuju se na sve poduzetnike i sektore, no one imaju donekle poseban<br />
status jer mogu uzrokovati značajno narušavanje tržišnog natjecanja).<br />
Sektorske potpore<br />
Europska komisija je <strong>za</strong> pojedine sektore donijela pravila o uvjetima koje moraju ispuniti<br />
radi usklađenosti s odredbama čl. 87. Ugovora o EZ-u. Najvažnije su potpore <strong>za</strong>: sektor<br />
čelika, kopneni promet, pomorski promet, zračni promet i djelatnost brodogradnje.
Regionalne potpore<br />
Dodjeljuju se kao poticaj gospodarskom razvoju područja s neuobičajeno niskim životnim<br />
standardom ili visokom stopom ne<strong>za</strong>poslenosti.<br />
To je područje koje odgovara prostornoj jedinici <strong>za</strong> statistiku 2. razine i ima bruto domaći<br />
proizvod (BDP) po stanovniku, mjeren parametrima kupovne moći, niži od 75% prosjeka<br />
zemalja članica EU-a.<br />
U slučaju dodjele regionalnih potpora malim poduzetnicima, gornje granice mogu se<br />
uvećati <strong>za</strong> 20% bruto ekvivalenta potpore (BEP) <strong>za</strong> potpore koje se dodjeljuju malim poduzetnicima<br />
i <strong>za</strong> 10% BEP-a <strong>za</strong> potpore srednjim poduzetnicima. Temeljem članka 70.<br />
stavka 7. (b) SSP-a, RH je preuzela obvezu izrade karte regionalnih potpora, bez koje nije<br />
moguće dodjeljivati regionalne potpore. Karta regionalnih potpora utvrđuje područja na<br />
kojima se mogu dodjeljivati potpore <strong>za</strong> gospodarski razvoj područja s neuobičajeno niskim<br />
životnim standardom ili velike ne<strong>za</strong>poslenosti te njihov maksimalni intenzitet.<br />
ZAKONODAVSTVO EUROPSKE UNIJE<br />
Tržišno natjecanje<br />
17<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
Ugovor o EZ-u: čl. 81. i 82.<br />
Uredba Vijeća br. 1/2003 od 16. prosinca 2002. o provedbi pravila o tržišnom natjecanju<br />
utvrđenih čl. 81. i 82. Ugovora (OJ L 1, 4. 1.2003.)<br />
Uredba Komisije br. 773/2004 od 7. travnja 2004. o vođenju postupaka od strane<br />
Komisije sukladno čl. 81. i 82. Ugovora o EZ-u (OJ L 123, 27. 4. 2004.)<br />
Bilješka Komisije o oslobođenju od kazne i smanjivanju kazni u slučaju kartela (OJ<br />
C 45, 19. 2. 2002.)<br />
Obavijest Komisije o utvrđivanju mjerodavnog tržišta u svrhu provedbe prava tržišnog<br />
natjecanja Zajednice (OJ C 372, 09/12/1997)<br />
Priopćenje Komisije – Obavijest – Smjernice <strong>za</strong> primjenu čl. 81.st. 3. Ugovora (OJ C<br />
101, 27/04/2004)<br />
Obavijest Komisije o sporazumima male vrijednosti koji znatno ne ograničavaju<br />
tržišno natjecanje sukladno čl. 81. st. 1. Ugovora o EZ-u (sporazumi de minimis) (OJ<br />
2001/C 368/2007)<br />
Uredba Europske komisije br. 2790/1999 od 22. prosinca 1999. o primjeni čl. 81(3) na<br />
kategorije vertikalnih sporazuma i usklađeno djelovanje (OJ L 336, 29. 12. 1999.)<br />
Bilješka Komisije – Smjernice o vertikalnim ograničenjima (OJ 291, 13. 10. 2000.)<br />
Uredba Komisije (EZ-a) br. 2659/2000 od 29. studenoga 2000. o primjeni čl. 81. st. 3.<br />
Ugovora na sporazume o istraživanjima i razvoju (OJ L 304, 5.12. 2000.)<br />
Bilješka Komisije – Smjernice o primjeni čl. 81. Ugovora o EZ-u na horizontalne<br />
sporazume o suradnji (OJ C 3, 6. 1.2001.)<br />
Uredba Komisije (EZ-a) br. 772/2004 od 17. travnja 2004. o primjeni čl. 81. stavka 3.<br />
Ugovora na vrste sporazuma o prijenosu tehnologije (OJ L 123, 27. 4. 2004.)
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
18<br />
Bilješka Komisije – Smjernice o primjeni čl. 81. Ugovora o EZ-u na sporazume o<br />
prijenosu tehnologije (OJ C 101, 27. 4. 2004.)<br />
Uredba Europske komisije br. 1400/2002 od 31. srpnja 2002. o primjeni čl. 81. (3)<br />
Ugovora na kategorije vertikalnih sporazuma i usklađeno djelovanje u sektoru motornih<br />
vozila (OJ L 203, 1. 8. 2002.)<br />
Uredba Komisije (EZ-a) br. 358/2003 od 27. veljače 2003. o primjeni čl. 81(3) Ugovora<br />
na određene kategorije sporazuma, odluke i usklađena djelovanja u sektoru osiguranja<br />
(OJ L 053, 28. 2. 2003.)<br />
Uredba Vijeća (EZ-a) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija<br />
poduzeća (Uredba EZ-a o spajanju) (OJ L 24, 29. 1. 2004.)<br />
Obavijest Europske komisije o pojmu full-function joint venture (<strong>za</strong>jednički pothvat<br />
koji na trajnijoj osnovi djeluje kao neovisan gospodarski subjekt) prema Uredbi Vijeća<br />
(EEZ) br. 4064/89 o kontroli koncentracija između poduzetnika (OJ C 66, 2. 3. 1998.).<br />
Državne potpore<br />
Provedbena pravila<br />
Uredba Komisije (EZ-a) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća<br />
(EZ-a) broj 659/1999 kojom se određuju detaljna pravila primjene čl. 93. Ugovora o<br />
osnivanju Europske <strong>za</strong>jednice (OJ L 140, 30. 4. 2004.)<br />
Državna jamstva<br />
Obavijest Europske komisije o primjeni čl. 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore<br />
u obliku jamstava (OJ C 71, 11. 3. 2000.)<br />
Prodaja javnog zemljišta<br />
Priopćenje Europske komisije koje se odnosi na elemente potpora kod prodaje<br />
zemljišta od strane javnih vlasti (OJ C 209, 10. 7. 1997.)<br />
Fiskalne potpore – Izravno oporezivanje poduzetnika<br />
Obavijest Europske komisije o primjeni propisa o državnim potporama na mjere koje<br />
se odnose na izravno oporezivanje poduzetnika (OJ C 384, 10. 12.1998.)<br />
De minimis potpore<br />
Uredba Europske komisije br. 69/2001 od 12. siječnja 2001. o primjeni čl 87. i 88.<br />
Ugovora o EZ-u na potpore male vrijednosti (OJ L 10, 13. 1.2001.)<br />
Zapošljavanje<br />
Uredba Europske komisije (EZ-a) br. 2204/2002 od 12. prosinca 2002. o primjeni<br />
čl. 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore <strong>za</strong> <strong>za</strong>pošljavanje (OJ L 337, 13. 12. 2002.)<br />
Istraživanje i razvoj<br />
Informacija Komisije – Okvirne odredbe Zajednice <strong>za</strong> državne potpore <strong>za</strong> istraživanje<br />
i razvoj i inovacije (OJ C 323, 30. 12. 2006.)<br />
Informacija Komisije – Okvirne odredbe Zajednice <strong>za</strong> državne potpore <strong>za</strong> istraživanje<br />
i razvoj (OJ C 045, 17. 2.1996.)
Potpore <strong>za</strong> sanaciju i restrukturiranje<br />
Priopćenje Europske komisije – Smjernice Zajednice <strong>za</strong> državne potpore <strong>za</strong> sanaciju<br />
i restrukturiranje poduzetnika u teškoćama (OJ C 244, 1. 10. 2004.)<br />
19<br />
Pravila u postupku ocjene radi odobrenja regionalnih potpora<br />
Smjernice <strong>za</strong> nacionalne regionalne potpore <strong>za</strong> 2007.– 2013. (OJ C 054, 4. 3. 2006.)<br />
Smjernice <strong>za</strong> nacionalne regionalne potpore (OJ C 74, 10. 3. 1998.)<br />
Ispravak Smjernica <strong>za</strong> nacionalne regionalne potpore (OJ C 74, 10. 3. 1998., OJ C<br />
394, 17. 12. 1998.)<br />
Izmjene i dopune Smjernica <strong>za</strong> nacionalne regionalne potpore (OJ C 258, 9. 9. 2000.)<br />
Brodogradnja<br />
Uredba Vijeća (EZ-a) br. 1177/2002 od 27. lipnja 2002. koja se odnosi na privremeni<br />
mehani<strong>za</strong>m <strong>za</strong>štite u brodogradnji (OJ L 172, 2. 7. 2002.)<br />
Uredba Vijeća (EZ-a) br. 502/2004 od 1. ožujka 2004. koja izmjenjuje Uredbu (EZ-a)<br />
br. 1177/2002 o privremenom mehanizmu <strong>za</strong>štite u brodogradnji (OJ L 81, 19. 3.<br />
2004.) Okvirne odredbe <strong>za</strong> državne potpore namijenjene brodogradnji (OJ C 317,<br />
30.12. 2003.)<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
VAŽEĆI PROPISI REPUBLIKE HRVATSKE<br />
Tržišno natjecanje<br />
Zakon o <strong>za</strong>štiti tržišnog natjecanja, NN 122/03<br />
Uredba o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta, NN 51/04<br />
Uredba o sporazumima male vrijednosti, NN 51/04<br />
Uredba o skupnom izuzeću sporazuma između poduzetnika koji ne djeluju na istoj<br />
razini proizvodnje, odnosno distribucije, NN 51/04<br />
Uredba o skupnom izuzeću sporazuma između poduzetnika koji djeluju na istoj razini<br />
proizvodnje, odnosno distribucije, NN 158/04<br />
Uredba o skupnom izuzeću sporazuma o prijenosu tehnologije, NN 2/05<br />
Uredba o skupnom izuzeću sporazuma o distribuciji i servisiranju motornih vozila,<br />
NN 105/04<br />
Uredba o načinu prijave i kriterijima <strong>za</strong> ocjenu koncentracija poduzetnika, NN 51/04<br />
Državne potpore<br />
Zakon o državnim potporama, NN 140/05<br />
Uredba o državnim potporama, NN 121/03<br />
Uredba o državnim potporama, NN 50/06<br />
Pravilnik o obliku i sadržaju, te načinu prikupljanja podataka i vođenja evidencija<br />
državnih potpora, NN 11/05
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
20<br />
Odluka o objavljivanju popisa pravila o državnim potporama (svaki od propisa iz<br />
rečenog popisa stupa na snagu danom objave prevedenog teksta u „Narodnim novinama“),<br />
NN 121/06<br />
Odluka o objavljivanju pravila o državnim potporama <strong>za</strong> sanaciju i restrukturiranja,<br />
NN 20/07<br />
Odluka o objavljivanju pravila o potporama male vrijednosti, NN 45/07<br />
Odluka o objavljivanju pravila o potporama <strong>za</strong> istraživanje i razvoj i inovacije, NN 84/07<br />
Odluka o objavljivanju pravila o državnoj potpori u obliku jamstva, NN 13/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o državnoj potpori u obliku naknade <strong>za</strong> javne usluge,<br />
NN 39/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o državnim potporama <strong>za</strong> male i srednje poduzetnike,<br />
NN 39/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o državnoj potpori <strong>za</strong> osiguranje kratkoročnih izvoznih<br />
kredita, NN 39/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o državnoj potpori kinematografskoj i ostaloj audiovizualnoj<br />
djelatnosti, NN 46/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o državnoj potpori u poštanskim uslugama, NN 46/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o primjeni propisa o državnim potporama na mjere<br />
koje se odnose na izravno oporezivanje poduzetnika, NN 46/08<br />
Odluka o karti regionalnih potpora, NN 52/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o potporama u obliku financijskih transfera javnim<br />
poduzetnicima, NN 58/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o regionalnim potporama, NN 58/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o državnim potporama <strong>za</strong> javne radiodifuzijske usluge,<br />
NN 68/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o državnim potporama <strong>za</strong> <strong>za</strong>pošljavanje, NN 68/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o potporama <strong>za</strong> usavršavanje, NN 68/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o državnim potporama <strong>za</strong> poticanje ulaganja rizičnog<br />
kapitala u male i srednje poduzetnike, NN 91/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o udjelu potpora kod prodaje zemljišta i zgrada od<br />
strane tijela javne vlasti, NN 106/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o utvrđivanju referentne i diskontne stope, NN 114/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o državnoj potpori sektoru čelika, NN 134/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o potpori u prometu, NN 141/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o državnim potporama <strong>za</strong> naknadu troškova uslijed<br />
liberali<strong>za</strong>cije tržišta električne energije, NN 150/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o državnim potporama <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša, NN 154/08<br />
Odluka o objavljivanju pravila o državnim potporama sektoru brodogradnje, NN 154/08<br />
Odluka o objavljivanju općih pravila o skupnim izuzećima u području državnih potpora,<br />
NN 37/09
NAJČEŠĆA PITANJA<br />
Tržišno natjecanje<br />
1. Tko se smatra poduzetnikom u smislu odredaba ZZTN-a?<br />
Poduzetnikom se smatraju trgovačka društva, trgovac pojedinac, obrtnik i druge pravne<br />
i fizičke osobe, koje obavljajući gospodarsku djelatnost sudjeluju u prometu robe i/ili usluga.<br />
Odredbe ZZTN-a primjenjuju se odgovarajuće i na svaku pravnu i fizičku osobu koja<br />
na tržištu ostvari povremen ili jednokratan promet robe i/ili usluga, te na pravne i fizičke<br />
osobe sa sjedištem i prebivalištem u inozemstvu, ako njihovo sudjelovanje u prometu robe<br />
i/ili usluga proizvodi učinak na domaćem tržištu.<br />
2. Protiv koga se može podnijeti <strong>za</strong>htjev zbog povrede odredba ZZTN-a?<br />
Zahtjev zbog povrede odredaba ZZTN-a može se podnijeti protiv svih osoba koje su kao<br />
adresati navedeni u odredbama ZZTN-a, u prvom redu poduzetnika, <strong>za</strong>tim udruženja poduzetnika,<br />
te pravnih osoba čiji su osnivači ili imatelji udjela ili dionica država, odnosno<br />
jedinica lokalne ili jedinica područne (regionalne) samouprave. Na jedinice lokalne ili jedinice<br />
područne (regionalne) samouprave ili primjerice udruge kao pravne osobe koje nisu<br />
primarno osnovane radi stjecanja dobiti, ako jednokratno obavljaju gospodarsku djelatnost,<br />
također će se primjenjivati ZZTN.<br />
21<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
3. Je li Agencija dužna temeljem <strong>za</strong>htjeva pokrenuti postupak utvrđivanja sprečavanja,<br />
ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja u svakom slučaju?<br />
Ne. Po primitku <strong>za</strong>htjeva, Agencija prvo prikuplja podatke i obavijesti od poduzetnika o<br />
stanju na pojedinim tržištima, te prije donošenja <strong>za</strong>ključka o pokretanju postupka u svakom<br />
pojedinom slučaju nastoji postići ponovnu uspostavu učinkovitoga tržišnog natjecanja<br />
na mjerodavnom tržištu, ako je to u javnom interesu, i nije riječ o značajnom sprječavanju,<br />
ograničavanju i narušavanju tržišnog natjecanja. Slijedom toga, te svih podataka dostavljenih<br />
uz <strong>za</strong>htjev Agencija donosi <strong>za</strong>ključak o pokretanju postupka ocjene sporazuma<br />
radi utvrđivanja jesu li ispunjeni uvjeti <strong>za</strong> pojedinačna izuzeća sporazuma od odredbi o<br />
<strong>za</strong>branjenim sporazumima, ili je u konkrentom slučaju riječ o <strong>za</strong>branjenom sporazumu ili<br />
o pokretanju postupka utvrđivanja zlouporabe vladajućeg položaja. Agencija može ocijeniti<br />
je li riječ o <strong>za</strong>branjenom sporazumu ili zlouporabi vladajućeg položaja detaljnom pravnom<br />
i ekonomskom analizom nakon dostave svih relevantnih podataka u svakom pojedinom<br />
slučaju.<br />
4. Kako se utvrđuje mjerodavno tržište?<br />
Mjerodavno tržište određuje se kao tržište određene robe i/ili usluga koje su predmet obavljanja<br />
djelatnosti poduzetnika na određenom zemljopisnom području, i to na način da se<br />
utvrdi njegova proizvodna dimenzija (mjerodavno tržište u proizvodnom smislu) i zemljopisna<br />
dimenzija (mjerodavno tržište u zemljopisnom smislu). Mjerodavno tržište utvrđuje<br />
se posebno <strong>za</strong> svaki konkretni slučaj.
5. Štite li odredbe ZZTN-a krajnjeg potrošača?<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
22<br />
Da. Iako je primarni cilj i svrha <strong>za</strong>štite tržišnog natjecanja kao temelja tržišnog gospodarstva<br />
osigurati ravnopravni položaj svih poduzetnika na tržištu, uslijed učinkovite provedbe<br />
tržišnog natjecanja potrošači ostvaruju korist nižim cijenama, većim izborom proizvoda i<br />
usluga, inovacijama, opskrbom potrebnim količinama proizvoda i usluga.<br />
6. Razgraničenje nadležnosti Agencije i Uprave <strong>za</strong> javnu nabavu te Državne komisije <strong>za</strong><br />
kontrolu postupaka javne nabave?<br />
Agencija <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu tržišnog natjecanja nije nadležna <strong>za</strong> utvrđivanje sprečavanja,<br />
ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja u postupcima javne nabave, budući da je<br />
isto uređeno posebnim propisima koji uređuju postupke javne nabave u nadležnosti drugih<br />
tijela.<br />
Agencija može provesti postupak utvrđivanja sprečavanja, ograničavanja ili narušavanja<br />
tržišnog natjecanja zbog postojanja indicija kako je npr. ponuda posljedica postupanja protivno<br />
propisima o <strong>za</strong>štiti tržišnog natjecanja ili, ako je naručitelj kasnije postupajući na<br />
tržištu postupio protivno propisima o <strong>za</strong>štiti tržišnog natjecanja.<br />
7. Koje cijene su sporne u smislu propisa o <strong>za</strong>štiti tržišnog natjecanja?<br />
Sa stajališta propisa o <strong>za</strong>štiti tržišnog natjecanja sporne su fiksne ili minimalne cijene<br />
koje su rezultat izvršenog pritiska ili poticaja od bilo koje ugovorne strane u sporazumima,<br />
dok je dopušteno da dobavljač odredi maksimalnu prodajnu cijenu ili preporuči prodajnu<br />
cijenu. Određivanje minimalnih ili fiksnih prodajnih cijena u ugovorima o prodaji predstavljaju<br />
vertikalna ograničenja sporazuma.<br />
8. Jesu li dampinške cijene suprotne propisima o <strong>za</strong>štiti tržišnog natjecanja?<br />
Ne. Problem „dampinga“ uređen je Zakonom o trgovini, te se propisi o tržišnom natjecanju<br />
ne bave ovom vrstom cijena. Naime, svaka jeftinija prodaja na tržištu ne znači u isto vrijeme<br />
i ograničavanja tržišnog natjecanja. Uz to, sa stajališta <strong>za</strong>štite tržišnog natjecanja sličnost<br />
sa dampinškim cijenama imaju jedino tzv. predatorske cijene koje nameću poduzetnici u<br />
vladajućem položaju na tržištu, a koje kratkoročno podrazumijevaju gubitke (ispod razine<br />
troškova) kako bi se omogućila eliminacija konkurenata s ciljem da se dugoročno omogući<br />
naplaćivanje viših cijena.<br />
9. Na koji način Agencija postupa s podacima koji predstavljaju <strong>poslovnu</strong> tajnu poduzetnika?<br />
Postoji obve<strong>za</strong> poduzetnika dostavljati Agenciji podatke koji predstavljaju <strong>poslovnu</strong> tajnu, a<br />
sukladno čl. 51. ZZTN, predsjednik i članovi Vijeća te <strong>za</strong>poslenici Agencije dužni su čuvati<br />
službenu tajnu, bez obzira na način na koji su je doznali, a obve<strong>za</strong> čuvanja službene tajne<br />
traje i nakon prestanka rada u Agenciji. Pri tome se službenom tajnom smatra sve ono<br />
što je kao službena tajna određeno <strong>za</strong>konom ili drugim propisom, općim aktom ili drugim<br />
aktom poduzetnika, te sve ono što su poduzetnici posebno označili kao <strong>poslovnu</strong>, odnosno<br />
službenu tajnu.
10. Visina tržišnog udjela/kada postoji obve<strong>za</strong> prijave koncentracije Agenciji?<br />
Tržišni udjel svakog od poduzetnikâ koji djeluju na nekom mjerodavnom tržištu izračunava<br />
se, na temelju njihovih tržišnih udjela u proizvodnji i/ili prodaji mjerodavnog proizvoda na<br />
mjerodavnom tržištu u određenom razdoblju (u pravilu, godišnje).<br />
Tržišni udjel poduzetnika na određenom mjerodavnom tržištu izračunava se na temelju<br />
vrijednosti proizvodnje i/ili prodaje (izražene u kunama) i to uvijek bez PDV i rabata ili na<br />
temelju obujma (količine) proizvodnje i/ili prodaje (izražene u broju komada ili drugim<br />
mjernim jedinicama).<br />
Navedene podatke prikuplja Agencija u vlastitim predmetima istraživanja određenog mjerodavnog<br />
tržišta, te u svakom pojedinačnom predmetu koji je pokrenut pred Agencijom<br />
iz područja <strong>za</strong>štite tržišnog natjecanja: ocjena dopuštenosti koncentracije poduzetnika,<br />
ocjena sporazuma poduzetnika i utvrđivanja zlouporaba vladajućeg položaja poduzetnika.<br />
Također, podatke su dužni dostavljati sami poduzetnici u okviru konkretnog predmeta, ali<br />
u prikupljanju podataka Agencija surađuje i sa Hrvatskom gospodarskom komorom, Carinskom<br />
upravom te raznim gospodarskim udruženjima.<br />
11. Je li postojanje vladajućeg položaja na mjerodavnom tržištu suprotno propisima o<br />
<strong>za</strong>štiti tržišnog natjecanja?<br />
Ne. Samo postojanje vladajućeg položaja nije <strong>za</strong>branjeno, <strong>za</strong>branjena je samo zlouporaba<br />
istoga. Naime, smatra se da poduzetnik sa većom tržišnom snagom koji se nalazi u<br />
vladajućem položaju ima veću odgovornost u postupanju prema drugim sudionicima na<br />
tržištu.<br />
23<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
12. Kada primjena popusta u cijenama predstavlja zlouporabu vladajućeg položaja?<br />
Sa stajališta tržišnog natjecanja primjena popusta u cijenama čija je visina uvjetovana<br />
prethodno ostvarenim prometom u određenom, duljem vremenskom razdoblju i obvezom<br />
kupca da proizvode nabavlja isključivo od određenog proizvođača ili dobavljača (tzv. popusti<br />
vjernosti) i popusti koji ovise o količini buduće ostvarene prodaje od strane kupca<br />
u određenom, dužem vremenskom razdoblju (tzv. ciljani popusti) <strong>za</strong>branjeni su jer imaju<br />
<strong>za</strong> posljedicu jačanje vladajućeg položaja proizvođača ili dobavljača time što se kupci radi<br />
ostvarivanja popusta vezuju isključivo uz ovog proizvođača ili dobavljača, a dovode i do<br />
<strong>za</strong>tvaranja tržišta potencijalnim tržišnim takmacima. Za razliku od toga, tzv. količinski<br />
popusti koji se dodjeljuju po pojedinim narudžbama, ukoliko su transparentni, uobičajeni<br />
i dopušteni u pravilu su sukladni propisima o tržišnom natjecanju jer imaju opravdanje<br />
u smanjenju troškova proizvodnje ili distribucije, te se javljaju kao rezultat uštede zbog<br />
narudžbe veće količine proizvoda ili usluga.<br />
13. Dopuštenost paralelnog uvo<strong>za</strong> proizvoda putem pasivne prodaje i <strong>za</strong>štita prava intelektualnog<br />
vlasništva u odnosu na <strong>za</strong>štitu tržišnog natjecanja?<br />
ZZTN nema odredbe koja direktno uređuje pitanje prava intelektualnog vlasništva. U članku<br />
11. ZZTN-a kojim se uređuju uvjeti <strong>za</strong> skupna izuzeća sporazuma, navode se i sporazumi o<br />
transferu tehnologije, o licenci i o know-how-u. Međutim, pod<strong>za</strong>konskim propisima o pravu<br />
tržišnog natjecanja u RH podredno se javljaju pitanja prava intelektualnog vlasništva.<br />
Primjerice, Uredba o skupnom izuzeću sporazuma o prijenosu tehnologije primjenjuje se<br />
na ugovore o licenci i druge sporazume koji sadrže prava intelektualnog vlasništva koji su<br />
izravno pove<strong>za</strong>ni s proizvodnjom predmeta ugovora.
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
24<br />
Do sukoba između prava tržišnog natjecanja i prava intelektualnog vlasništva dolazi<br />
najčešće u primjeni nacionalnih propisa o <strong>za</strong>štiti žiga i propisa o pitanjima <strong>za</strong>štite tržišnog<br />
natjecanja, kod paralelnog uvo<strong>za</strong> proizvoda <strong>za</strong>štićenih žigom. Poduzetnici svoje proizvode<br />
<strong>za</strong>štićuju žigom, te time štite odnosno <strong>za</strong>tvaraju nacionalni teritorij od uvo<strong>za</strong>. Naime, sa<br />
stajališta tržišnog natjecanja, ugovaranje <strong>za</strong>brane aktivne i pasivne prodaje predstavlja<br />
teško ograničenje tržišnog natjecanja jer može dovesti do apsolutne teritorijalne <strong>za</strong>štite<br />
pojedinih distributera. Apsolutna teritorijalna <strong>za</strong>štita omogućuje takvom distributeru stvaranje<br />
vladajućeg položaja na tržištu i određivanje visokih cijena iznad kompetitivne cijene.<br />
Međutim, ukoliko je riječ o paralenom uvozu proizvoda putem pasivne prodaje na<br />
istom zemljopisnom području na kojem već djeluje isključivi distributer <strong>za</strong> istu vrstu proizvoda,<br />
tada je sa stajališta propisa o <strong>za</strong>štiti tržišnog natjecanja dopušten paralelni uvoz.<br />
Državne potpore<br />
1. Tko može biti davatelj državne potpore, a tko korisnik?<br />
Davatelj državne potpore je Republika <strong>Hrvatska</strong> putem ovlaštenih pravnih osoba i središnjih<br />
tijela državne uprave, jedinica lokalne samouprave, jedinica lokalne (regionalne) samouprave<br />
te svaka pravna osoba koja dodjeljuje ili upravlja državnim potporama u smislu Zakona<br />
o državnim potporama. Korisnikom državne potpore mogu biti fizičke i pravne osobe,<br />
koje obavljajući gospodarsku djelatnost sudjeluju u prometu roba i usluga, a koriste neki<br />
od oblika državnih potpora.<br />
2. Koja je uloga Agencije <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu tržišnog natjecanja u sustavu državnih potpora?<br />
Agencija <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu tržišnog natjecanja odobrava i nadzire provedbu državnih potpora te<br />
nalaže povrat potpora koje su dane ili korištene protivno propisima.<br />
3. Na koje se sve načine može dodijeliti državna potpora? Koja je razlika između<br />
pojedinačne državne potpore i programa državne potpore?<br />
U okviru raznih kategorija državnih potpora ista se može dodijeliti putem različitih instrumenata<br />
državnih potpora, koje možemo podijeliti u četiri osnovne skupine: a) subvencije i<br />
porezna izuzeća, b) udjeli u temeljnom kapitalu, c) povoljniji <strong>za</strong>jmovi od tržišnih i porezni<br />
dug, te d) jamstva.<br />
Program državne potpore podrazumijeva akt temeljem kojeg se bez potrebe <strong>za</strong> dodatnim<br />
mjerama, unaprijed neodređenim korisnicima dodjeljuju pojedinačne državne potpore i<br />
akt temeljem kojeg se državna potpora koja unaprijed nije ve<strong>za</strong>na uz poseban projekt dodjeljuje<br />
jednom ili više korisnika državne potpore na neodređeno vrijeme i/ili u neodređenom<br />
iznosu.<br />
Pojedinačnom državnom potporom, smatra se ona državna potpora koja nije dodijeljena<br />
temeljem programa državne potpore, već se isključivo odnosi na određenog korisnika.<br />
4. Za koje se namjene može dodijeliti državna potpora <strong>za</strong> male i srednje poduzetnike?<br />
Državna potpora <strong>za</strong> male i srednje poduzetnike može se dodijeliti <strong>za</strong> ulaganja u materijalnu<br />
i nematerijalnu imovinu, otvaranje novih radnih mjesta pove<strong>za</strong>na s ulaganjem, <strong>za</strong><br />
savjetodavne usluge te <strong>za</strong> prvo sudjelovanje na sajmovima i izložbama.
5. Za koje namjene i kome se mogu dodijeliti državne potpore male vrijednosti?<br />
Državna potpora male vrijednosti može se dodijeliti <strong>za</strong> sve namjene, osim <strong>za</strong>:<br />
djelatnosti usmjerene k izvozu prema trećim zemljama ili državama članicama,<br />
odnosno koje su u izravnoj vezi s izvezenim količinama, s uspostavom i funkcioniranjem<br />
distribucijske mreže ili s drugim tekućim troškovima,<br />
ne mogu biti uvjetovane korištenjem domaćih u odnosu na uvezne proizvode,<br />
nabavu vozila <strong>za</strong> cestovni prijevoz tereta koja se dodjeljuje poduzetnicima koji obavljaju<br />
cestovni prijevoz <strong>za</strong> najamninu ili naknadu, te poduzetniku u teškoćama.<br />
6. Tko vodi evidenciju o dodijeljenim državnim potporama male vrijednosti? Postoji li<br />
središnje tijelo i registar takvih potpora?<br />
Svaki davatelj državne potpore male vrijednosti u obvezi je voditi evidenciju o dodijeljenim<br />
državnim potporama male vrijednostima, te o istima čuvati podatke deset godina od dana<br />
dodjele. Međutim, Agencija <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu tržišnog natjecanja, temeljem dostavljenih obavijesti<br />
o dodijeljenim državnim potporama od strane davatelja istih, vodi središnju bazu dodijeljenih<br />
državnih potpora male vrijednosti.<br />
7. Za koje se namjene mogu dodijeliti regionalne potpore?<br />
25<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
Regionalne potpore namijenjene su <strong>za</strong> projekte početnih ulaganja, u što se ubraja materijalna<br />
i nematerijalna imovina, osnivanje novih poslovnih djelatnosti, proširenje postojeće<br />
poslovne aktivnosti, širenje raznolikosti proizvodnje poslovne djelatnosti u smislu novih<br />
dodatnih proizvoda, te <strong>za</strong> temeljnu promjenu sveukupnog proizvodnog procesa postojeće<br />
djelatnosti.<br />
8. Za koje se sve namjene mogu dodijeliti državne potpore <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša?<br />
Državne potpore namijenjene su <strong>za</strong>štitu okoliša, otklanjanju ili sprečavanju šteta nanesenih<br />
okolišu i prirodnim izvorima, posti<strong>za</strong>nju standarda <strong>za</strong>štite okoliša ili poticanju racionalnog<br />
korištenja prirode i njezinih dobara, te <strong>za</strong> posti<strong>za</strong>nje energetske učinkovitosti.<br />
9. Što predstavljaju opravdani troškovi <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša?<br />
Opravdani troškovi se strogo ograničavaju na dodatne troškove ulaganja koji su potrebni<br />
<strong>za</strong> posti<strong>za</strong>nje ciljeva <strong>za</strong>šite okoliša, otklanjanju ili sprečavanju šteta nanesenih okolišu i<br />
prirodnim izvorima, posti<strong>za</strong>nju standarda <strong>za</strong>štite okoliša ili poticanju racionalnog korištenja<br />
prirode i njezinih dobara, te <strong>za</strong> posti<strong>za</strong>nje energetske učinkovitosti.<br />
10. Što predstavlja državna potpora <strong>za</strong> restrukturiranje, kome se može dodijeliti?<br />
Državna potpora <strong>za</strong> sanaciju i restrukturiranje namijenjena je isključivo poduzetnicima u<br />
teškoćama. Poduzetnik u teškoćama je poduzetnik koji nije sposoban vlastitim sredstvima<br />
ili sredstvima koja može pribaviti od svojih vlasnika/dioničara ili vjerovnika spriječiti gubitke,<br />
a koji bi, bez vanjske intervencije države, gotovo sigurno kratkoročno ili srednjoročno<br />
ugrozili njegov opstanak.
Smatra se da je poduzetnik u teškoćama osobito i u sljedećim slučajevima:<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
26<br />
a) u slučaju dioničkog društva ili društva s ograničenom odgovornosti, ako je više od<br />
polovice iska<strong>za</strong>nog kapitala nestalo te više od četvrtine tog kapitala izgubljeno u<br />
prethodnih dvanaest mjeseci;<br />
b) u slučaju trgovačkog društva u kojem su neki članovi neograničeno odgovorni <strong>za</strong> obveze<br />
društva, ako je više od polovice kapitala prika<strong>za</strong>nog u financijskim izvještajima<br />
trgovačkog društva nestalo te više od četvrtine tog kapitala izgubljeno u prethodnih<br />
dvanaest mjeseci i<br />
c) u slučaju bilo kojeg oblika trgovačkog društva ako temeljem nacionalnih propisa<br />
ispunjava uvjete <strong>za</strong> pokretanje stečajnog postupka.<br />
Također, ukoliko su prisutni tipični poka<strong>za</strong>telji da se radi o poduzetniku u teškoćama, (rast<br />
gubitaka, smanjenje ukupnog prihoda, rast <strong>za</strong>liha, višak kapaciteta, smanjenje novčanih<br />
tijekova, rast duga, porast troškova kamata i pad ili nulta neto vrijednost imovine).<br />
11. Pojam i sadržaj Programa restrukturiranja?<br />
Preduvjet <strong>za</strong> dodjelu državne potpore <strong>za</strong> sanaciju i restrukturiranje je izrađen Program restrukturiranja,<br />
koji će jamčiti održivost (rentabilnost); koji mora trajati što je kraće moguće,<br />
mora ponovo uspostaviti dugoročnu održivost nakon razumnog vremenskog razdoblja i<br />
to na temelju realnih pretpostavki o budućim uvjetima poslovanja. Mora uključivati i;<br />
istraživanje tržišta, mjere unutar poduzetnika koje jamče održivost, napuštanju djelatnosti<br />
koje bi i nakon procesa restrukturiranja donosile gubitke.<br />
Također, Program restrukturiranja mora predviđati vlastiti doprinos poduzetnika procesu<br />
restrukturiranja ovisno o njegovoj kategoriji (mali, srednji ili veliki poduzetnik), odnosno<br />
mora obuhvatiti i kompen<strong>za</strong>cijske mjere.
GDJE DO INFORMACIJA<br />
Agencija <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu tržišnog natjecanja<br />
http://www.aztn.hr<br />
Savska cesta 41, Zagreb<br />
tel.: (01) 617 64 48<br />
faks: (01) 617 64 50<br />
e-mail: agencija.ztn@aztn.hr<br />
Naputak u vezi s postupkom ocjene dopuštenosti koncentracija poduzetnika<br />
http://www.aztn.hr/pdf-novo/uredbe_vlade/7.4..pdf<br />
Naputak u vezi s postupkom ocjene dopuštenosti koncentracija poduzetnika na tržištu<br />
elektroničkih medija http://www.aztn.hr/pdf-novo/uredbe_vlade/NAPUTAK_ELEKTRON_<br />
MEDIJI.pdf<br />
Naputak u vezi s postupkom ocjene dopuštenosti horizontalnih koncentracija poduzetnika<br />
http://www.aztn.hr/pdf-novo/uredbe_vlade/NAPUTAK_DHPK.pdf<br />
<strong>Hrvatska</strong> agencija <strong>za</strong> poštu i elektroničke telekomunikacije (HAKOM)<br />
http://www.telekom.hr<br />
Jurišićeva 13, Zagreb<br />
tel.: (01) 4896 000<br />
faks: (01) 4920 227<br />
27<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
<strong>Hrvatska</strong> narodna banka (HNB)<br />
http://www.hnb.hr<br />
Trg hrvatskih velikana 3, Zagreb<br />
tel.: (01) 45 64 55 5<br />
faks: (01) 45 50 72 6<br />
<strong>Hrvatska</strong> odvjetnička <strong>komora</strong><br />
http://www.hok-cba.hr<br />
Koturaška 53/II, Zagreb<br />
tel.: (01) 6165 200<br />
faks: (01) 6170 686<br />
Neki od najčešćih davatelja potpora:<br />
Fond <strong>za</strong> razvoj i <strong>za</strong>pošljavanje (FRZ), Frankopanska 11, Zagreb<br />
Fond <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu okoliša i energetsku učinkovitost (FZOEU), Ksaver 208, Zagreb<br />
<strong>Hrvatska</strong> agencija <strong>za</strong> malo gospodarstvo (HAMAG), Prilaz Gjure Deželića 7, Zagreb<br />
<strong>Hrvatska</strong> banka <strong>za</strong> obnovu i razvitak (HBOR), Strossmayerov trg 9, Zagreb<br />
Hrvatski fond <strong>za</strong> privati<strong>za</strong>ciju (HFP), Ivana Lučića 6, Zagreb<br />
Hrvatski <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> zdravstveno osiguranje, Margaretska 3, Zagreb<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva, Ulica grada Vukovara 78, Zagreb<br />
<strong>Mini</strong>starstvo kulture, Runjaninova ulica 2, Zagreb<br />
<strong>Mini</strong>starstvo financija, Katančićeva 5, Zagreb
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
28<br />
<strong>Mini</strong>starstvo turizma, Prisavlje 14, Zagreb<br />
<strong>Mini</strong>starstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva, Babonićeva 121,<br />
Zagreb<br />
<strong>Mini</strong>starstvo znanosti, obrazovanja i športa, Trg hrvatskih velikana 6, Zagreb<br />
<strong>Mini</strong>starstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Park Trešnjevka 4, Zagreb<br />
Europska komisija – Opća uprava <strong>za</strong> tržišno natjecanje (DG Competition)<br />
http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html<br />
Sud Europskih <strong>za</strong>jednica<br />
http://curia.europa.eu<br />
Međunarodna mreža tijela <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu tržišnog natjecanja (ICN)<br />
http://www.internationalcompetitionnetwork.org<br />
Twinning projekt (Phare 2005) „Jačanje kapaciteta <strong>za</strong> upravljanje i provođenje EU politika<br />
tržišnog natjecanja i državnih potpora»<br />
http://www.aztn.hr/twinning/index.htm<br />
Organi<strong>za</strong>cija <strong>za</strong> ekonomsku suradnju i razvoj (OECD)<br />
http://www.oecd.org/home<br />
Komisija <strong>za</strong> trgovinu i razvoj UN-a (UNCTAD)<br />
http://www.unctad.org<br />
Svjetska trgovinska organi<strong>za</strong>cija (WTO)<br />
http://www.wto.org
BILJEŠKE<br />
29<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.
BILJEŠKE<br />
30<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.
<strong>Mini</strong>vodiči namijenjeni poduzetnicima su dostupni <strong>za</strong> preuzimanje na<br />
Internet stranicama projekta:<br />
Javna nabava<br />
Norme <strong>za</strong> industrijske proizvode<br />
Prava intelektualnog vlasništva<br />
Sigurnost hrane<br />
Zaštita okoliša<br />
Zaštita potrošača<br />
Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore<br />
31<br />
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
Poboljšavanje informiranosti hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice<br />
EU CARDS projekt: EuropeAid/121473/C/SV/HR<br />
Pripremajući se <strong>za</strong> ula<strong>za</strong>k u Europsku uniju, Republika <strong>Hrvatska</strong> provodi značajne izmjene<br />
<strong>za</strong>kona i propisa koje će bitno utjecaj na hrvatsku <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu. Ove su promjene<br />
neophodne kako bi hrvatski poslovni sektor dostigao standarde Europske unije i postao<br />
konkurentan u Uniji i na globalnom tržištu. Stoga ovaj projekt, koji je financiran od Europske<br />
unije, ima <strong>za</strong> cilj unaprijediti <strong>poslovnu</strong> klimu u Hrvatskoj razvijanjem instrumenata<br />
<strong>za</strong> procjenu učinaka <strong>za</strong>konskih promjena na hrvatsku <strong>poslovnu</strong> <strong>za</strong>jednicu, te također<br />
poboljšati informiranost poslovne <strong>za</strong>jednice o tim promjenama.<br />
<strong>Mini</strong>starstvo gospodarstva, rada i poduzetništva<br />
Ulica grada Vukovara 78, HR-10000 Zagreb, <strong>Hrvatska</strong><br />
T: (0)1 610-9773<br />
F: (0)1 610-9777<br />
E: bizimpact@mingorp.hr<br />
W: www.bizimpact.hr
<strong>Mini</strong>vodič: Zaštita tržišnog natjecanja i državne potpore travanj 2009.<br />
Ovaj minivodič izrađen je u sklopu BIZimpact projekta “Poboljšavanje informiranosti hrvatske poslovne <strong>za</strong>jednice”<br />
uz financijsku potporu Europske unije. Iznesena stajališta ne odražavaju nužno stajališta Europske komisije.