SAŽETAK ZA POSTROJENJE SVETI JURAJ, CEMEX d.d. ...
SAŽETAK ZA POSTROJENJE SVETI JURAJ, CEMEX d.d. ...
SAŽETAK ZA POSTROJENJE SVETI JURAJ, CEMEX d.d. ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja<br />
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
SAŽETAK <strong>ZA</strong> <strong>POSTROJENJE</strong> <strong>SVETI</strong> <strong>JURAJ</strong>, <strong>CEMEX</strong> d.d.<br />
PROIZVODNJA CEMENTA<br />
Lokacija Kaštel Suurac,<br />
Prema:<br />
Uredbi o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša,<br />
NN 114/2008<br />
Document on Best Available Techniques in the Cement, Lime and Magnesium oxide<br />
Manufacturing Industries, BREF (05.2010)<br />
Zagreb, prosinac 2010. godine<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 1
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja<br />
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
KRATAK I SVEOBUHVATAN SAŽETAK PODATAKA <strong>ZA</strong> INFORMIRANJE<br />
JAVNOSTI<br />
Prema Uredbi o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša, postrojenje Sveti Juraj<br />
je prepoznato kao postojee postrojenje. U svrhu usklaivanja postojeeg postrojenja s<br />
odredbama Zakona o zaštiti okoliša (l. 236) i Uredbe o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta<br />
zaštite okoliša (NN 114/2008), operater (<strong>CEMEX</strong> Hrvatska d.d.) je obvezan izraditi osim Analize<br />
stanja postojeeg postrojenja i Elaborata o nainu usklaivanja postojeeg postrojenja, i sažetak<br />
Koji e poslužiti za informiranje javnosti.<br />
Sukladno Prilogu I. Uredbe o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša postrojenje<br />
Sveti Juraj je razvrstano u toku 3. Industrija minerala, 3.1 Postrojenje za proizvodnju cementnog<br />
klinkera u rotacijskim peima proizvodnog kapaciteta preko 500 tona na dan.<br />
Nominalni kapacitet rotacijske pei je 3200 tona klinkera/dnevno. Ukupna proizvodnja cementa je<br />
oko milijun tona cementa, što ovisi i o situaciji u gospodarstvu i na tržištu.<br />
1. Osnovni podaci o postrojenju (naziv, vlasništvo, pravni ustroj,<br />
opis lokacije i okruženja,...)<br />
Podaci o dionikom društvu, podaci o postrojenju:<br />
Naziv gospodarskog subjekta<br />
<strong>CEMEX</strong> Hrvatska d.d.<br />
Pravni oblik tvrtke<br />
Dioniko društvo<br />
Adresa gospodarskog subjekta<br />
Cesta dr. Franje Tumana bb<br />
HR-21212 Kaštel Suurac<br />
web-adresa<br />
www.cemex.com.hr<br />
Kontakt osoba, pozicija<br />
Merica Pletikosic, voditelj Odjela za<br />
zaštitu okoliša<br />
Merica.pletikosic@cemex.com<br />
Registracijski brojevi gospodarskog subjekta<br />
OIB Osobni identifikacijski broj 94136335132<br />
Matini broj iz registra poslovnih subjekata 060004593<br />
(MBS) - Državni zavod za statistiku<br />
MB Matini broj (Trgovaki sud) 3668568<br />
Klasifikacijska oznaka djelatnosti<br />
C 23.51 proizvodnja cementa<br />
gospodarskog subjekta<br />
Kontakt osoba<br />
Predsjednik Uprave, Trpimir Reni<br />
Trpimir.renic@cemex.com<br />
Tvornica (postrojenje) Sveti Juraj sagraena je i poela s proizvodnjom 1912. godine na<br />
današnjoj lokaciji, uz obalu Kaštelanskog zaljeva i zauzima 104.745 m 2 . Tijekom svoje povijesti,<br />
zbog društveno politikih promjena u društvu i u gospodarstvu, mijenjani su oblici organizacije i<br />
vlasništva, a promjene vlasništva obino su znaile promjene naziva i poduzea i proizvodnog<br />
pogona. Tako se u dokumentima (dozvolama, izvještajima, nacrtima) može nai: poduzee<br />
Dalmacijacement – tvornica cementa Partizan, Dalmacijacement RMC group, Dalmacijacement<br />
d.d. – pogon tvornice Sveti Juraj i sl.). Godine 1957. Tvornica Sveti Juraj, zajedno s još dvije<br />
tvornice, postaje dio poduzea Dalmacijacement. Godine 1979. izgraena je i puštena u rad<br />
današnja rotacijska pe, linija za proizvodnju klinkera. Godine1997. meunarodna tvrtka RMC<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 2
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja<br />
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
Group postaje veinskim vlasnikom tvrtke Dalmacijacement. Dalmacijacement RMC Group od<br />
2005. godine posluje u sastavu <strong>CEMEX</strong>-a, jednog od globalnih lidera u proizvodnji graevinskih<br />
materijala. Dana 08.12.2009. Dalmacijacement je promijenila ime u <strong>CEMEX</strong> Hrvatska d.d., tako<br />
da se ovaj sažetak odnosi na postrojenje Sveti Juraj, u sastavu dionikog društva <strong>CEMEX</strong><br />
Hrvatska kao pravnog sljednika svih ranijih oblika organizacije.<br />
Opis lokacije i šireg okolonog podruja postrojenja:<br />
Postrojenje Sveti Juraj je smješteno na obali Kaštelanskog zaljeva u naselju Kaštel Suurac.<br />
Prema Generalnom urbanistikom planu Kaštela (Službeni glasnik Grada Kaštela broj 2/06),<br />
postrojenje se nalazi u zoni predvienoj za gospodarsku namjenu. Luka koja pripada postrojenju,<br />
je morska luka posebne namjene i ima županijski znaaj LI. U blizini postrojenja Sveti Juraj,<br />
smještene su i druge proizvodne (industrijske) graevine, na primjer: željezara, kompleks INE na<br />
ušu Jadra, industrijska zona na poluotoku Vranjicu i druge.<br />
Lokacija na kojoj se nalazi postrojenje Sveti Juraj nije unutar podruja ekološke mreže koje je<br />
ustanovljeno sukladno Uredbi o proglašenju ekološke mreže (NN 109/07), niti s njime granii.<br />
Stoga nije potrebna primjena mjera zaštite podruja Nacionalne ekološke mreže. Poduzee<br />
Cemex Hrvatska d.d. dalo je za postrojenje Sveti Juraj izraditi Kartu staništa na kojoj su navedeni<br />
tipovi staništa prema nacionalnoj klasifikaciji staništa. Isto tako, u blizini postrojenja nalazi se<br />
prometom optereena glavna prometnica koja spaja Split sa Trogirom, kao i željeznika pruga.<br />
Prostornim planom Splitsko-dalmatinske županije (Službeni glasnik broj 1/03, 8/04, 5/05, 6/05 i<br />
13/07) . Dalmacijacement d.d. – Kaštela, odnosno Tvornica cementa Sveti Juraj prepoznata je<br />
kao proizvodna graevina od važnosti za Državu u kategoriji proizvodnje nemetalnih mineralnih<br />
proizvoda. Kao posljedica takve odluke „Na proizvodnim industrijskim objektima mogu se<br />
obavljati zahvati koji su iskljuivo u funkciji smanjenja nepovoljnih utjecaja na okoliš. Prostornim<br />
planom užeg podruja potrebno je ograniiti mogunost zadržavanja u prostoru proizvodno<br />
industrijskih objekata koji imaju negativan utjecaj na okoliš, izmjenom namjene površine<br />
gospodarske zone, do vremena amortizacije proizvodno-tehnološke oprema. Ovi industrijski<br />
objekti ne mogu se planirati u obalnom i otokom podruju.“<br />
Sustavi upravljanja<br />
U postrojenju Sveti Juraj uvedeni su i certificirani sljedei sustavi upravljanja:<br />
- Sustav upravljanja kvalitetom prema smjernicama ISO 9001:2008. DNV Certificate No.<br />
61299-2009-FR-COFRAC-QUA Rev1, koji vrijedi do 2012-09-10.<br />
- Sustav upravljanja okolišem prema normi ISO 14001, DNV Certifikat broj 19311-2008-<br />
AEHRV-RvA, koji vrijedi do.2013-06-13.<br />
- Sustav upravljanja zaštitom na radu i zaštitom zdravlja prema smjernicama OHSAS<br />
18001. DNV Certifikat br. 57844-2009-HSO-HRV koji vrijedi do 2012-12-28.<br />
2. Kratak opis ukupnih aktivnosti s obrazloženjem<br />
PROIZVODNI PROCES<br />
1 Skladištenje i priprema sirovine<br />
1.1 Priprema sirovine<br />
Sirovina iz rudnika (polja vapnenca) usitnjava se u dvorotacijskoj drobilici i prebacuje<br />
se transportnim trakama u halu za skladištenje sirovine i predhomogenizaciju.<br />
1.2 Predhomogenizacija sirovine (homogenizacija drobljene sirovine)<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 3
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja<br />
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
Razliiti tipovi drobljenog materijala miješaju se prije nego dou u drobilicu sukladno<br />
izraunatim omjerima. Kako bi se postigao što ujednaeniji kemijski sastav, drobljena<br />
mješavina transportira se u skladište, prostor za kombinirani proces skladištenja<br />
sirovine i njezine homogenizacije prije budue upotrebe. Koliinski nadzor ulaznog<br />
materijala (mješavine) obavlja se primjenjujui vaganje materijala koji dotjee na<br />
hrpu svakog sata. Kvalitativni nadzor je osiguran kontinuiranim automatskim<br />
uzorkovanjem ulaznog materijala, koji se onda analizira u tvornikom laboratoriju.<br />
1.3 Doziranje sirovine<br />
Ispred postrojenja meljave sirovine i dodataka nalazi se sustav za doziranje sirovine<br />
koji se sastoji od prihvatnih spremnika i bunkera sirovine, te trakastog transporetera.<br />
Svaki je bunker opremljen izotopnim vagama koje mjere razinu materijala (maksimum<br />
i minimum), zranim topovima za obaranje naljepa kao i s runim zasunima za<br />
zatvaranje izlaza bunkera.<br />
1.4 Transport dodataka<br />
Dodaci (boksit i piritna ogorina) transportiraju se kamionima do prijemnog bunkera, a<br />
od njega se dalje transportiraju sustavom gumenih tranih transportera do elevatora.<br />
Elevator prihvaa materijal i podiže ga na visinu od 43 m odakle se dodaci ubacuju<br />
izravno u spremnik pirita ili spremnik boksita pomou motorne skretnice ili<br />
transportne trake.<br />
1.5 Vaganje sirovine<br />
Za vaganje sirovine postoje etiri vage za doziranje sirovine. Dvije vage se koriste za<br />
vaganje sirovine/vapnenca, a dvije vage za vaganje dodataka boksita i pirita.<br />
Vagama se raunalno upravlja iz kemijskog laboratorija na osnovu laboratorijskih<br />
analiza sirovine.<br />
1.6 Transport materijala do mlinice sirovine<br />
Sabirna transportna gumena traka skuplja i transportira izvaganu sirovinu i dodatke.<br />
Sav se materijal nabacuje na kraj sabirnog transportera u mlin sirovine preko<br />
dvostruke klapne koja je izraena kao hidraulino-mehaniki sklop, a upravljana je<br />
programatorom. Sva presipna mjesta na ovom dijelu postrojenja otprašuju se preko<br />
vreastog otprašivaa s pneumatskim otresanjem vrea.<br />
1.7 Mljevenje sirovine<br />
Meljava (usitnjavanje sirovine) se odvija u dvokomornom rotacijskom mlinu,<br />
kapaciteta 250t/h. U prvoj komori mlina, sirovina se suši i melje na krupniju<br />
granulaciju, dok se u drugoj komori vrši meljava povrata na finu granulaciju. Meljava<br />
se odvija pomou elinih kugli radijusa od 30 mm do 90 mm.<br />
Vrui plinovi iz rotacijske pei koriste se za sušenje sirovine u mlinu sirovine tijekom<br />
standardnog postupka.<br />
Pogon mlina je dvostruki, preko dvostrukih malih zupanika, koji sinhrono pokreu<br />
mlin, te dva reduktora trajne pogonske snage. Samljeveni materijal se preko<br />
cementnog ispusta iz mlina te preko zranog transportnog korita transportira do dva<br />
elevatora koji ga podižu na 40, odnosno na 35 metara visine. Materijal se dalje<br />
transportira sustavom zranih korita u separator. Dio samljevenog materijala se iz<br />
centralnog ispusta mlina podiže podtlakom kroz cjevovod te odlazi izravno u<br />
separator.<br />
Separator kapaciteta 350 t/h separira sirovinu na finou 16% ostatka na situ. Finoa<br />
separiranja se može podešavati promjenom broja okretaja rotora. Prevelike estice<br />
ispuštaju se kroz ispust separatora i transportiraju natrag u mlin i to u prvu odnosno<br />
drugu komoru mlina preko transportnih korita te preko mjeraa protoka. Koliina<br />
materijala koja se vraa u pojedinu komoru može se regulirati klapnom.<br />
Sirovinsko brašno se transportira iz separatora podtlakom kroz cjevovod do ciklona.<br />
Ovi visokouinkoviti cikloni vrše odvajanje prašine od struje plina. Prašina koja se<br />
akumulira na dnu ciklona ispušta se preko elijskog dozatora i onda transportira u<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 4
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja<br />
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
silos sirovine pneumatikim rukovanjem (zrano korito i zrani elevator). Transportno<br />
korito otprašuje se s dva otprašivaa.<br />
Plinovi iz ciklona izvlae se iz postrojenja mlina optonim ventilatorom i odvode u<br />
vodotoranj. Vodotoranj hladi plinove iz pei prije vreastog otprašivaa, te smanjuje<br />
koncentraciju prašine koja se uslijed vrtloženja struje plina obara u vodotornju. Dio<br />
plinova iz ventilatora vraa se u separator.<br />
1.8 Skladištenje sirovinskog brašna<br />
Sirovinsko brašno iz mlina sirovine skladišti se u silos sirovinskog brašna kapaciteta<br />
12.500 t. Pored toga što služi kao skladište sirovinskog brašna, u njemu se vrši i<br />
konana homogenizacija materijala. Ova homogenizacija materijala vrši se posebnim<br />
sustavom punjenja i pražnjenja silosa preko zranih korita koja su smještena u vidu<br />
lepeze. Otprašivanje silosa sirovinskog brašna vrši se vreastim otprašivaem s<br />
pneumatskim otresanjem vrea.<br />
2 Skladištenje i priprema goriva<br />
2.1 Prihvat i skladištenje ugljena<br />
Sirovi se ugljen istovaruje pomou broda brodoistovarivaem kapaciteta istovara 500<br />
t/h. Tijekom istovara vertikalni prijenosnik sa ulaznim posluživaem može se pomicati<br />
vertikalno i horizontalno. Cijeli brodoistovariva se može kretati po tranicama na<br />
pristaništu. Brodoistovariva se može koristiti do brzine vjetra od 20 m/s.<br />
Iz brodoistovarivaa materijal pada na sustav traka i transportira se prema skladištu<br />
ugljenja. Svi presipi traka opremljeni su otprašivaima s pneumatskim otresanjem<br />
vrea.<br />
Materijal s trake dolazi do pokretnog istovarivaa, longitudinalnog stroja za slaganje<br />
materijala, smještenog u skladištu, kapacitet 3800 t energetskog ugljena i 3.800<br />
petrol koksa. Materijal s transporteraprolazi kroz teleskopsku cijev i biva izbaen na<br />
hrpu. Teleskopska cijev je upravljana na nain da minimizira stvaranje prašine pri<br />
istovaru (udaljenost izmeu teleskopske cijevi i hrpe se stalno održava na minimumu).<br />
Materijal se sa hrpe izuzima pomou oduzimaa koji ima mogunost daljinskog<br />
upravljanja, a može raditi i automatski.<br />
Ugljen (ili petrol koks) transportira se sustavom traka u postrojenje mlina ugljena. Svi<br />
presipi traka opremljeni su platnenim otprašivaima s pneumatskim otresanjem vrea.<br />
2.2 Postrojenje za meljavu ugljena<br />
Transport u silos ugljena i u silos petrol koksa vrši se reverzibilnom trakom. Traka se<br />
otprašuje platnenim vreastim otprašivaem. Svaki od silosa ima volumen od 250 m 3 .<br />
Silosi su opremljeni igliastim zasunima za zatvaranjem transportnog puta te<br />
zajednikim filterom za otprašivanje silosa s protu-eksplozivnom zaklopkom. Ugljen se<br />
ubacuje u mlin kroz žlijeb i pada na razdjelnu plou. Uslijed centrifugalne sile ugljen<br />
dospijeva na staze donjeg prstena, gdje biva samljeven. Vrui plinovi iz rotacijske pei<br />
ili iz generatora vruih plinova ulaze u mlin, vrtlože se te suše materijal i odnose<br />
mljeveni materijal u struji vruih plinova prema separatoru. Generator vruih plinova<br />
dostavlja vrue plinove samo ako nije mogue koristiti vrue plinove iz pei.<br />
Samljevene estice ugljena preko protueksplozivne klapne dolaze u vreasti filter,<br />
gdje se odvajaju od struje plinova. Glavni ventilator osigurava podtlak u sustavu<br />
neophodan za izvlaenje vruih plinova i njihov ponovni opticaj. Dio plinova koji se<br />
izvuku iz mlina glavnim ventilatorom vraa se u komoru za miješanje radi uštede<br />
topline, dok se drugi dio izbacuje iz postrojenja kao otpadna toplina.<br />
2.3 Postrojenje za skladištenje i doziranje ugljene prašine<br />
Skladištenje i distribucija mljevenog ugljena vrši se preko silosa mljevenog ugljena.<br />
Silos koristi se samo za skladištenje i distribuciju mljevenog ugljena u auto-cisterne. U<br />
tu svrhu opremljen je rastezljvom dozirnom vreom s ugraenim filterom radi<br />
osiguranja od prosipanja ugljene prašine prilikom pretovara. Silos je opremljen<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 5
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja<br />
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
vreastim otprašivaem i protueksplozivnom klapnom.<br />
Drugi silos se koristi samo za skladištenje i distribuciju ugljene prašine na glavni<br />
gorionik pei. Ispust iz silosa opremljen je agitatorom, rotacijskim dozatorom i<br />
protonom za doziranje ugljena u gorionik. Silos je opremljen vreastim otprašivaem<br />
i mjernim dozama kao i protueksplozivnom klapnom.<br />
Kako bi se mogla mjeriti razina u silosu, silosi se stavljaju na mjerne doze. Za vrijeme<br />
ponovnog utovara ugljena, silos mora biti uzemljen, te nakon punjenja preostali<br />
volumen zapremnika se automatski inertizira s CO2.<br />
2.4 Uporaba otpada kao goriva i/ili sirovine, zahtjevi na kvalitetu, kontrola i<br />
priprema<br />
Proces izgaranja klinkera nudi dobre uvjete za korištenje razliitih vrsta otpadnog<br />
materijala umjesto dijela konvencinalnih goriva kao što su ugljen, petrol koks ili nafta.<br />
Meutim, openito govorei, nisu svi gorivi otpadi prikladni kao gorivo za paljenje<br />
klinkera zbog njegovih osobina. Otpadni materijali mogu zamijeniti primarna goriva,<br />
ali je pri tome od presudne važnosti dosljedna kvaliteta otpada (npr. prikladna<br />
kalorijska vrijednost, prikladan sastav, udio pepela, otpad mora biti prikladan za<br />
gorionike), te njegova kalorina vrijednost.<br />
Otpadni materijal može biti u tekuem, krutom stanju ili u obliku paste. U veini<br />
sluajeva kruti otpadi moraju se prethodno tretirati u posebnim objektima za<br />
upravljanje otpadom prije nego uu u cementno postrojenje kako bi se osigurala<br />
dosljedna kvaliteta, jer kruti otpadi mogu jako varirati ovisno o izvoru i vrsti otpada.<br />
I otpadi koji su kategorizirani kao opasni i oni bezopasni (otpadna nafta, naftna kaša),<br />
koriste se kao zamjensko gorivo u rotacijske pei postrojenja Sveti Juraj . Koriste se<br />
samo one vrste otpada koje su prikladne za izgaranje klinkera i odobrene od strane<br />
nadležnih ustanova za upravljanje otpadom.<br />
Otpadi se prikladno skladište u za to odreenim skladištnim objektima. Posebne<br />
procedure primjenjuju se pri rukovanju otpadom, posebno opasnim otpadima.<br />
Kvaliteta otpadnih materijala koji se koriste kao gorivo i/ili sirovina u pei prethodno<br />
se analizira. Koristi se samo otpad koji odgovara traženim standardima budui da se<br />
ostaci otpada potpuno spajaju sa klinkerom i izgaranje otpada može utjecati na<br />
kvalitetu ispušnih plinova iz pei (emisije). Otpadi se dodaju kroz glavni sustav loženja<br />
pei ili sekundarnim sustavom loženja (gorivo se dodaje kroz otvor cijevi pei, uzlazni<br />
vod izmeu otvora cijevi rotacijske pei i najniže razine predgrijaa/predkalcinatora).<br />
Kako bi se mogle osigurati osobine otpadnog goriva / otpadne sirovine, primjenjuje se<br />
sustav osiguranja kvalitete. To ukljuuje brigu oko uzorkovanja, pripremu uzoraka,<br />
analizu i eksterno praenje. Posebna pažnja poklanja se udjelu sumpora, klora i teških<br />
metala.<br />
3 Sustav pei<br />
3.1 Sustav pei<br />
Sustav pei, ukljuujui procese loženja pei i tehnike za smanjenje emisija,<br />
najvažniji je sa stajališta emisijskog potencijala te kvalitete i troška proizvoda.<br />
Tijekom gorenja klinkera, sirovina se dodaje u sustav rotacijske pei gdje se suši,<br />
predgrije, kalcinira i sinterizira kako bi se proizveo cementni klinker.<br />
3.2 Predgrija/predkalcinator<br />
Homogenizirano sirovinsko brašno dodaje se predgrija koji radi u etiri faze s<br />
komorom za miješanje i predkalcinatorom. Suspenzijski predgrija sastoji se od etiri<br />
stupnja ciklona, koji su poredani jedan na drugi u tornju. Najviši stupanj sastoji se od<br />
dva paralelna ciklona za bolje odvajanje prašine. Ispušni plinovi iz rotacijske pei teku<br />
kroz stupnjeve ciklona od dna prema gore.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 6
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja<br />
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
Suha mješavina praškastih sirovih materijala dodaje se u ispušni plin prije najvišeg<br />
stupnja ciklona. Odvaja se od plina u ciklonima i ponovno se spaja prije sljedeeg<br />
stupnja ciklona. Ova se procedura ponavlja kod svakog stupnja prije nego što se<br />
materijal konano ne ispusti od zadnjeg stupnja u rotacijsku pe. Naizmjenino<br />
miješanje, odvajanje i ponovno miješanje na višim temperaturama je potrebno za<br />
optimalan prijenos topline.<br />
Kako bi se olakšao/unaprijedio proces kalcinacije, u kalcinator je uvedeno pomono<br />
loženje. Mazut ili ugalj dodaje se u predkacinator (kanal kalcinatora). Predgrijana<br />
sirovina predkalcinira se u predkalcinatoru tako da je sirovinsko brašno 65-70%<br />
predkalcinirano prije nego dospije u rotacijsku pe. Ispušni plin iz pomonog ložišta<br />
predkalcinatora grije se na temperaturu od cca. 900 °C. Potrošnja goriva u<br />
predkalcinatoru predstavlja oko 60% goriva koje se konzumira u glavnom gorioniku,<br />
tj. oko 35 % ukupne potrošnje.<br />
Ulazne komora predgrijaa/predkalcinatora i dovodne cijevi kao i prvostupanjski<br />
cikloni iste se zranim štitom koji spreava lijepljenje prosutog materijala.<br />
3.3 Rotacijska pe za proizvodnju klinkera<br />
Rotacijska pe služi za peenje klinkera. Tijekom procesa i klinkera potrebne su visoke<br />
procesne temperature kako bi se mješavina sirovina konvertirala u cementni klinker.<br />
Stoga se koriste vrui ispušni plinovi iz rotacijske pei kako bi se izmijenila vruina sa<br />
sirovinom u predgrijau/predkalcinatoru.<br />
Sirovina koja je ve predkalcinirana u predgrijau/predkalcinatoru ulazi u rotacijsku<br />
pe s temperaturom od cca. 850 °C. Proces sinteriranja za proizvodnju klinkera<br />
zapoinje nakon što je sirovina ušla u rotacijsku pe.<br />
3.4 Proces loženja pei<br />
Energetski ugljen i petrol koks koriste se kao primarno gorivo za zagrijavanja<br />
rotacijske pei i peenja mješavine sirovine i dodataka u cementni klinker. Mazut se<br />
takoer može dodavati kao primarno gorivo u glavni gorionik. Unaprijed obraeni<br />
otpad može se koristiti kao sekundarno gorivo za loženje rotacijske pei na kontroliran<br />
nain (kontrola kvalitete, kontrola unosa, kontrola emisije).<br />
3.5 Tretiranje plina u pei<br />
Vrui plinovi iz rotacijske pei izvlae se pomou ekshaustora pei. Otpadni plinovi iz<br />
pei, koji su izvueni ventilatorom otpadnih plinova, mogu se usmjeriti prema<br />
vodotornju i prema mlinu sirovina i/ili prema mlinu ugljena.<br />
Ispušni plinovi koji se usmjeravaju prema vodotornju tretiraju se u vodotornju i<br />
proišavaju platnenim vreastim otprašivaima plinova rotacijske pei. Vrui plinovi iz<br />
pei, koji su usmjereni prema mlinu sirovina i/ili prema mlinu ugljena, koriste se za<br />
sušenje sirovine u mlinu sirovine ili ugljena u mlinu ugljena.<br />
Vree vreastog filtera iste se automatski zranim impulsima. išenje se kontrolira<br />
automatski i ovisi o razlici tlaka u prednjem i stražnjem odjeljku vrea. Proišeni zrak<br />
izvlai se iz filtera pomou ventilatora filtera. Prašina iz filtera izvlai se sustavom<br />
pužnica te povlaenjem lanca prema bunkeru vage pei ili u silos sirovine.<br />
3.6 Hladnjak klinkera<br />
Vrui klinker iz rotacijske pei ija temperatura je oko 1.370 °C se hladi u rešetkastom<br />
hladnjaku klinkera; kapacitet 3.200 t/dan.na temperaturu od cca. 80--90 °C. Svježi<br />
zrak koji se osigurava ventilatorima koristi se za hlaenje klinkera.<br />
Hlaenje u rešetkastom hladnjaku postiže se puštanjem struje zraka prema gore kroz<br />
sloj klinkera (ležište klinkera) koji leži na rešetki koja propušta zrak. Svježi zrak<br />
dobavlja se ventilatorima kroz perforacije u hladnjaku. Svi ventilatori opremljeni su<br />
prigušnim ventilima kako bi se regulirao dotok zraka. Zrak koji se koristi za hlaenje<br />
klinkera iz pei apsorbira vruinu klinkera te se kao takav koristi kao zrak za<br />
posluživanje pei.<br />
Dio zraka za hlaenje prolazi kraj plinskog filtera hladnjaka klinkera te se izbacuje u<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 7
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja<br />
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
vanjski zrak. Ovaj dio plina iz hladnjaka klinkera otprašuju se preko vreastog<br />
otprašivaa s pneumatskim otresanjem vrea. Uhvaena prašina klinkera pada na isti<br />
lanac koji se povlai kao što je gore opisano, a koji tjera klinker do transportera za<br />
otpremanje klinkera u halu za klinker.<br />
4 Priprema i skladištenje proizvoda<br />
4.1 Skladištenje klinkera<br />
Ohlaeni klinker (polu-proizvod) iz hladnjaka klinkera transportira se vjedrinim<br />
transporterom do skretnice na kojoj postoje dva mogua naina ispusta klinkera. S<br />
jednog ispusta skretnice klinker dolazi u (privremeni) prihvatni elini bunker, s<br />
drugog naina ispusta, klinker se trasnportira preko vjedrinih transportera u silos<br />
klinkera. Sustav transporta za uskladištenje klinkera otprašuje se vreastim<br />
otprašivaem s pneumatskim otresanjem vrea.<br />
4.2 Doziranje klinkera i dodataka u mlin cementa<br />
Ispred mlinice cementa postoji sustav ureaja koji služe za prihvat i doziranje klinkera<br />
i dodataka (tuf, šljaka, vapnenac). Sustav se sastoji od: prihvatnog<br />
spremnika/bunkera za klinker i prihvatnog bunkera dodataka, od transportnog<br />
sustava klinkera i dodataka (do prihvatnih bunkera), vaganja klinkera i dodataka, te<br />
transporta klinkera i dodataka (od prihvatnih bunkera). Sva presipna mjesta na ovom<br />
dijelu postrojenja iste se preko vreastog otprašivaa s pneumatskim otresanjem<br />
vrea.<br />
4.3 Sušara dodataka<br />
Sušara dodataka se koristi iskljuivo za sušenje troske. Materijal se utovarivaem ili<br />
kamionom ubacuje u metalni koš koji je opremljen zasunom i vibratorom Tranim<br />
transporterom materijal se ubacuje u bubanj za sušenje koji je opremljen lopaticama<br />
za podizanje materijala kako bi kontakt materijala i dimnih plinova bio što intenzivniji.<br />
Bubanj za sušenje opremljen je gorionikom na mazut koji daje energiju potrebnu za<br />
sušenje troske.<br />
Po izlasku iz bubnja materijal se transportira u vjedrini elevator koji ga ispušta u<br />
kaskadno korito s otvorom iji je zadatak smanjivanje suhog materijala na najmanju<br />
moguu mjeru. Plinovi se izvlae iz bubnja pomou ventilatora kroz ciklon i vreasti<br />
otprašiva. Na ispustu iz ciklona i vreastog otprašivaa nalaze se pužnice koje<br />
transportiraju materijal u vjedrini elevator.<br />
4.4 Meljava cementa<br />
Ohlaeni klinker s dodacima (troska, vapnenac) transportira se do mlinice cementa<br />
transportnom trakom iz silosa klinkera ili hale klinkera. Kliner s dodacima (za<br />
reguliranje vremena povezivanja i osobina) melje se na vrlo finu granulaciju. Cement<br />
se melje u dva identina dvokomorna cilindrina mlina s kuglama. Kapacitet svakog<br />
mlina je cca.120 t/h.<br />
Samljeveni materijal transportira se pneumatski upravljanim sustavom i elevatorom<br />
do etiri dinamika separatora (dva separatora za svaki mlin) koja odvajaju cement<br />
sukladno finoi estica (ovisno o kvaliteti cementa koji se proizvodi). Svaki separator<br />
ima dva ispusta. Finalni proizvod (cement) se ispušta kroz jedan od njih, a tzv. griz<br />
kroz drugi. Griz se transportira pneumatski upravljanim sustavom natrag u mlin. Cijeli<br />
sustav meljave je zatvoren.<br />
Otprašivanje sustava meljave vrši se platnenim vreastim otprašivaima. Instalirana<br />
su dva vreasta otprašivaa - jedan za svaki mlin.<br />
Kontrola kvalitete (QC) tj. kontrola fizikalnih i kemijskih parametera uzoraka finalnog<br />
proizvoda (cementa) vrši se u laboratoriju.<br />
4.5 Skladištenje cementa (silos cementa)<br />
Iz mlinice cementa cement se transportira pneumatski upravljanim sustavom do etiri<br />
silosa cementa. Svaki silos bilježi maksimalne i minimalne razine materijala preko<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 8
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja<br />
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
kapacitetnih pokazivaa razina.<br />
Svaki silos ima dva središnja ispusta koja se sastoje od zasuna i dozirnog ventila. Iz<br />
svakog silosa materijal se može ispustiti na transportna zrana korita i odvesti u više<br />
smjerova (pakirnica, utovar rasutog cementa u cisterne, ukrcaj rasutog cementa u<br />
brodove).<br />
Otprašivanje silosa kao i ostalog postrojenja/transportnih ruta vrši se preko dva<br />
vreasta otprašivaa s pneumatskim otresanjem vrea.<br />
5 Pakiranje i otprema<br />
5.1 Pakiranje i otprema<br />
Cement iz silosa transportira se zranim koritima u pakirnicu ili izravno kao rasuti<br />
cement u cisterne ili brodove. Uvreani cement iz pakirnice se paletizira te se zatim<br />
utovara na kamione ili brodove.<br />
5.2 Pakirnica<br />
Pakirnica se sastoji od etiri linije ukupnog kapaciteta od 350 t/h. Iz silosa cementa<br />
sustavom od etiri linije zranih transportnih korita Q05-01 cement se transportira do<br />
etiri stroja za pakiranje. Vree s cementom otpremaju se iz pakrinice trakama i to iz<br />
svake pakirnice ide jedna traka. Na svakoj traci su skretnice preko kojih se ruta<br />
odabire prema jednom od sustava za paletizaciju. Samo paletizirani uvreani cement<br />
se utovaruje na brodove.<br />
5.3 Otprema rasutog cementa u kamione- cisterne i u vagone<br />
U tvornici se nalaze dvije linije za utovar rasutog cementa u cisterni i jedna za utovar<br />
rasutog cementa u vagone. Rasuti cement se može transportirati iz bilo kojeg silosa<br />
cementa. Prosijani cement preko zranog transportnog korita se transportira do dva<br />
elina bunkera za utovar kamiona i za utovar vagona. Iz svakog bunkera preko<br />
dozirnog ventila cement dolazi do ureaja za punjenje kamiona ili za utovar vagona.<br />
Utovar rasutog cementa u brodove<br />
Rasuti cement se doprema iz silosa pomou pneumatike (putem zranih transportnih<br />
5.4 korita i utovaruje u brodove. Zrana transportna korita se otprašuju platnenim<br />
vreastim otprašivaem. Otprašivanje traka vrši se preko vreastih filtera.<br />
Utovar klinkera u brodove vrši se iz hale klinkera. Dizalica sa grabilicom zahvaa<br />
klinker i odlaže ga u jedan od tri armirano-betonska spremnika. Svaka je pretovarna<br />
toka opremljena vreastim otprašivaem.<br />
5.5 Otprema uvreanog cementa<br />
Uvreani cement se pomou dva trana transportera doprema do ureaja za<br />
paletizaciju. Ureaj za paletizaciju ima dio za pripremu paleta na koji se stog paleta<br />
doprema viljuškarom. Priprema paleta se vrši na nain da se stog paleta podigne<br />
viliastim dizalom tako da na transporteru s valjcima ostane samo jedna paleta koja<br />
se onda transportira do paletizera. Nakon paletizacije, palete se transporterom s<br />
valjcima mogu transportirati u dva smjera. U prvom se sluaju izuzimaju viljuškarom i<br />
skladište u skladištu ili se izravno utovaraju u kamione ili vagone.<br />
Druga opcija je pakiranje paletiziranih vrea u foliju. Nakon omatanja folijom<br />
paletizirane vree se transportiraju do transportera s valjcima odakle se izuzima<br />
viljuškarom i odlaže u skladište ili ukrcava u kamione ili vagone. Posebna metoda<br />
slaganja omoguava viljuškarima da naprave manevar.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 9
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja<br />
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
3 Opis aktivnosti s težištem na utjecaj na okoliš te korištenje<br />
resursa i stvaranje emisija<br />
3.1 Upotreba energije i vode-godišnje koliine<br />
Proizvodnja klinkera i cementa pripada u red industrijskih grana s možda najveom potrošnjom elektrine i<br />
toplinske enrgije po jedinici proizvoda. Uzimajui u obzir klinker kao jedinini proizvod ukupna potrošnja<br />
elektrine i toplinske energije za promatrano trogodišnje razdoblje iznosila je:<br />
2007 g 3,256 GJ/t<br />
2008 g 3,289 GJ/t<br />
2009 g 3,291 GJ/t<br />
Potrošnja vode po jedinici proizvoda iznosila je:<br />
2007 g 0,167 m 3 /t<br />
2008 g 0,177 m 3 /t<br />
2009 g...............0,261 m 3 /t<br />
U skladu s preporuenim vrijednostima za najbolje raspoložive tehnike.<br />
Prema Studiji Hrvatska industrija cementa i klimatske promjene, u ijoj pripremi je sudjelovao i <strong>CEMEX</strong><br />
Hrvatska d.d., energetska efikasnost cementne industrije ogleda se u specifinom utrošku topline za<br />
proizvodnju klinkera u rotacijskim peima te u specifinom utrošku elektrine energije u cjelokupnom<br />
procesu proizvodnje cementa. Primjetan je silazni trend specifinog utroška topline i specifinog utroška<br />
elektrine energije. U 2006. je zabilježena prosjena vrijednost specifinog utroška topline na razini<br />
industrije u visini 3,4 GJ/t klinkera i specifinog utroška elektrine energije od 113 kWh/t cementa.<br />
Poetkom devedesetih su se prosjeci kretali u rasponu 3,6 – 3,7 GJ/t klinkera te 120 – 130 kWh/t<br />
cementa.<br />
Uinak navedenih mjera za poveanje energetske efikasnosti i unaprjeenja proizvodnog procesa<br />
pojedinano u ovom trenutku nije mogue kvantificirati. Ukupan doprinos se oituje u ukupnom smanjenju<br />
specifine potrošnje topline i elektrine energije, uz istovremeno poveano iskorištenje proizvodnih<br />
kapaciteta.<br />
3.2 Glavne sirovine<br />
Glavne sirovine za proizvodnju cementnog klinkera i portland cementa su vapnenac (LGL, HGL), pirit,<br />
troska. U postrojenju Sveti Juraj sustavno se radi na uvoenju alternativnih sirovina kako bi se smanjila<br />
potrošnja neobnovljivih izvora sirovina. Tako su u 2010. godini ishoene dozvole za oporabu otpada i to<br />
troske (kljuni broj otpada 10 09 03) koja e se koristiti kao zamjenska sirovina i dozvola za<br />
kondicioniranje otpada koji se odnosi na lebdei pepeo od izgaranja ugljena (kljuni broj 10 01 02) koji e<br />
se koristiti kao zamjenska sirovina u proizvodnji cementa<br />
3.3 Opasne tvari i plan njihove zamjene<br />
Opasne tvari (na primjer ugljena prašina, lož ulje za grijanje) skladište se sukladno propisima uz primjenu<br />
odgovarajue zaštite za sluaj incidentne situacije. Opasne tvari poput ugljena, ugljene prašine vjerojatno<br />
ne e moi biti u potpunosti zamijenjene i zato se prostori gdje se skladište moraju opremiti hidratantskom<br />
mrežom, te odgovarajuim sredstvima za djelovanje u sluaju pojave centara tinjanja, odnosno<br />
pregrijavanja materijala u skladištu.<br />
3.4 Korištene tehnike i usporedba sa NRT-om<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 10
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja<br />
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
Zrak<br />
Ispusti emisija u zrak opremljeni su vreastim filtrima. Razina emisija NO X iz stacionarnih ispusta u zrak na<br />
pojedinim ispustima prelazi zakonom propisane vrijednosti i nije u skladu sa NRT-om stoga je u tijeku<br />
uvoenje SNCR (selektivne nekatalitike redukcijske tehnike), ime e se smanjiti emisije NO X u zrak<br />
Buka<br />
Programom sanacije buke predložene su mjere i tehnike koje se moraju provesti kako bi se smanjila razina<br />
buke te postrojenje uskladilo sa NRT-om i zakonskim okvirima. Mjere se odnose na zvuno oklapanje<br />
glavnog pogona rotacijske pei i svih pripadnih ventilatora, zatvaranje svih otvora u prostorijama gdje se<br />
nalaze ventilatori na zgradi mlinice sirovine i mlinice cementa, postaviti zvune prigušivae na otvore za<br />
dovod/odvod zraka i izolirati ulazni pretprostor i otvore kompresornica. Osim mjera koje se poduzimaju i<br />
koje e se poduzimati u postrojenju Sveti Juraj, potrebno je da i lokalna samouprava poduzme<br />
odgovarajue korake na izradi karata zona buke i usklaivanju s namjenom prostora.<br />
Voda<br />
Tehnike i metode koje se koriste pri proišavanju otpadnih voda zadovoljavaju sve zakonske kriterije i<br />
utjeu na koliinu oneišujuih tvari u otpadnim vodama koja je znatno ispod zakonom propisane.<br />
3.5 Važnije emisije u zrak i vode (koncentracije i godišnje koliine)<br />
Zrak<br />
U postrojenju Sveti Juraj postoje 43 stacionarna ispusta u zrak (ukljuujui i 4 ispusta u rudniku).<br />
Ispusti su instalirani uz pripremu sirovine i homogenizaciju, rotacijsku pe, hladnjak klinkera, mlin<br />
cementa, silos ugljene prašine i kotlovnicu. Na svim glavnim izvorima emisija prašine koriste se<br />
vreasti otprašivai, osim na dimnjaku kotlovnice.<br />
NO X – Dušikovi oksidi<br />
Razina emisije NOx-a (dušikovih oksida) kree se od oko 800 do oko 1 100 mg/m 3 , kao prosjena dnevna<br />
vrijednost.<br />
Vrijednosti na godišnjem nivou preuzete iz obrazaca PI-Z-1 I PI-Z-3 za dušikove okside (NO X )<br />
bile su:<br />
- Na dimnjaku rotacijske pei u 2007 – 1059,8 mg/m 3<br />
2008 – 914,8 mg/m 3<br />
2009 – 1046,85 mg/m 3<br />
- Na dimnjaku kotlovnice u 2007 – ----- mg/m 3<br />
2008 – 310,09 mg/m 3<br />
2009 – 614,01 mg/m 3<br />
SO X – Sumporovi oksidi<br />
Razina emisije SO 2 (sumporni dioksid) kree se od 90 mg/m 3 do 280 mg/m 3 , kao dnevna prosjena<br />
vrijednost.<br />
Vrijednosti na godišnjem nivou preuzete iz obrazaca PI-Z-1 I PI-Z-3 bile su:<br />
Na dimnjaku rotacijske pei u 2007 – 143,6 mg/m 3<br />
2008 – 141,6 mg/m 3<br />
2009 – 131,02 mg/m 3<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 11
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja<br />
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
PM 10 – estice prašine<br />
Na godišnjem nivou vrijednosi prašine preuzete iz obrazaca PI-Z-1 I PI-Z-3 iznosile su na vreastom<br />
otprašivau dimnjaka rotacijske pei:<br />
2007..............17,2 . mg/m 3<br />
2008 17,6 mg/m 3<br />
2009..............13,59 mg/m 3<br />
Buka<br />
U postrojenju Sveti Juraj prepoznata su sljedee skupine izvora buke:<br />
- Sustavi transportera (transportnih traka) sirovine s pripadajuim presipnim mjestima<br />
- Mlin sirovine<br />
- Kompresori homogenizacije – lamelasta puhala<br />
- Kompresornica – Rootova puhala<br />
- Glavni ventilator pei<br />
- Mlin cementa<br />
- Rotacijska pe<br />
- Ventilatori hladnjaka<br />
- Transport: postrojenje za ukrcaj cementa u kamione, brodove i vagon cisterne<br />
- Brodoistovariva ugljena, sustav transportera ugljena i pripadna mjerna mjesta, postrojenje za<br />
meljavu ugljena<br />
- Parno kotlovsko postrojenje<br />
- Kompresorske stannice, postrojenja za komprimirani zrak, turbopuhala, puhala itd.<br />
Buka je prepoznata kao znaajan aspekt okoliša u proizvodnji klinkera i cementa. Buka se redovito mjeri<br />
jedanput godišnje, a po potrebi i eše. Mjerenja razine buke se na mjernim tokama unutar postrojenja<br />
buka ne prelazi najviše dopuštene vrijednosti od 80 d(BA) Mjerenja se provode na 11 mjernih mjesta<br />
unutar pogona i na 5 mjernih mjesta van pogona. Izvan granica postrojenja razina buke se mjeri na 18<br />
mjesta. Tim mjerenjima utreno je kako razina buke na nekim mjstima prelazi zakonom dopuštene razine<br />
buke.<br />
Mjerenje razine buke u postrojenju Sveti Juraj obavlja se jednom godišnje, a po potrebi i eše. Razina<br />
buke se mjeri unutar radnih prostora u okviru procjene opasnosti radnih mjesta, izvan prostora, ali unutar<br />
lokacije, na granici postrojenja, te izvan granica postrojenja.<br />
Otpadne vode<br />
Tehnološke, rashladne, oborinske i sanitarne otpadne vode ispuštaju se u Kaštelanski zaljev preko dva<br />
ispusta. Prije ispuštanja vode se proišavaju preko mastolova i separatora. Ispitivanja kvalitete otpadnih<br />
voda propisana su Vodopravnom dozvolom za ispuštanje otpadnih voda u Kaštelanski zaljev. Uzorci<br />
rashladnih otpadnih voda uzimaju se etiri puta godišnje na ispustu br 1, dva puta godišnje sanitarnih i<br />
oborinskih otpadnih voda na ispustu iza mastolova i etiri puta godišnje oborinskih otpadnih voda iza<br />
separatora kod postrojenja ugljena. Ispituje se pH vrijednost, ukupna suspendirana tvar, bio kemijska i<br />
kemijska potrošnja kisika, ukupna ulja i masnoe, mineralna ulja i anionski detergenti. Kvaliteta otpadnih<br />
voda je zadovoljavajua i prema prijavi u Registar oneišavanja okoliša ne prelazi propisane<br />
koncentracije.<br />
3.6 Utjecaj na kakvou zraka i vode te ostale sastavnice okoliša<br />
Zrak<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 12
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja<br />
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
U postrojenju Sveti Juraj provodi se stalni monitornig kvalitete zraka na nekoliko razina.<br />
U svrhu praenja kvalitete zraka u okruženju postavljene su tri mjerne postaje u Kaštel Suurcu, Solinu i<br />
gradu Splitu, na podruju Kaštelanskog zaljeva niz godina se mjeri i ukupna taložna tvar (UTT) na sedam<br />
mjernih postaja, dok su u samom postrojenju automatski sustavi za mjerenje emisija ugraeni na svim<br />
ispustima.<br />
Prema rezultatim mjerenja kvalitete zraka na promatranom podruju zrak je u 2009. i 2008. bio I<br />
kategorije, a u 2007 je bio II kategorije.<br />
Buka<br />
Buka je znaajan aspekt okoliša u cementnoj industriji, posebno u postrojenjima kao što je Sveti Juraj<br />
koja su poetno izgraena izvan naseljenih mjesta, a onda je zbog nepostojanja prostorno planske<br />
dokumentacije ili nepridržavanja onoga što ona propisuje, došlo do izgradnje stambenih zgrada za koje je<br />
dopuštena razina buke znatno niža. Isto tako, na kvalitetu prostora obzirom na razinu buke utjeu i ostala<br />
industrijska postrojenja u okruženju, kao i prometnice uz Jadransku obalu koje su posebno ljeti<br />
optereene prometom.<br />
Voda<br />
Otpadna voda u cementnoj industriji, pa tako ni u postrojenju Sveti Juraj, nije predmet opsežnog<br />
razmatranja u objedinjenim uvjetima zaštite okoliša. Otpadna voda se ispušta u Kaštelanski zaljev koji je<br />
razvrstan u more III. Kategorije. Kada se u okviru projekta EKO Kaštelanski zaljev dovrši javni sustav<br />
odvodnje, postrojenje Sveti Juraj e se prikljuiti na taj sustav. Prikljuenje se oekuje u 2011. godini.<br />
3.7 Stvaranje otpada i njegova obrada<br />
Ovisno o poslovnim aktivnostima u postrojenju Sveti Juraj mogu godišnje nastati razliite koliine i vrste<br />
otpada, u 2009. zabilježeno je 17 vrsta otpada. Popis otpada se kontinuirano obnavlja, što znai da se<br />
bilježi nova vrsta otpada, odnosno izostavlja otpad kojeg više nema.<br />
Veina vrsta otpada koji nastaje u postrojenju Sveti Juraj predaje se ovlaštenim skupljaima i<br />
oporabiteljima. Neke vrste otpada (na primjer: ostala maziva ulja za zupanike, neklorirane emulzije)<br />
obrauju se u samom postrojenju ili se predaju drugom postrojenju (na primjer: Sveti Kajo).<br />
Postoje vrste „otpada“, na primjer prašina iz vreastih filtera i pepeo koji se vraaju u proces i ne tretiraju<br />
se kao otpad. Svaka nova mjera za smanjivanje i/ili sprjeavanje nastajanja otpada je sastavni dio<br />
uspostavljenog sustava gospodarenja otpadom sukladno propisima.<br />
Za skupljanje otpada odreeni su posebni prostori i nabavljeni odgovarajui spremnici.<br />
Podaci o otpadu redovito se prijavljuju u Registar oneišavanja okoliša (ROO) u propisanom vremenu.<br />
Cementna industrija, pa tako i postrojenje Sveti Juraj, daje znaajan doprinos gospodarenju otpadom u<br />
Republici Hrvatskoj. Zbog visokih temperatura izgaranja goriva mogu se razliite vrste otpada koristiti kao<br />
alternativno gorivo. Na poticaj Cemex Hrvatska d.d. zapoelo se s organiziranim prikupljanjem komine od<br />
maslina kao alternativnog goriva. U postrojenju se spaljuju razliite vrste zauljenog otpada. Radi se na<br />
prikupljanju dozvola za korištenje otpadnog drveta (od željeznikih pragova do starog namještaja) kao<br />
alternativnog goriva. Razmatra se upotreba pojedinih gorivih sastavnica komunalnog otpada.<br />
Rezultat je znaajno smanjenje koliina otpada na odlagalištu, smanjenje potrošnje fosilnih goriva,<br />
smanjenje koliine staklenikih plinova itd.<br />
3.8 Sprjeavanje nesrea<br />
Postrojenje radi u skladu sa zakonskim zahtjevima i normama koje se odnose na proizvodnju klinkera i<br />
cementa. Isto tako doneseni su i primjenjuju se standardni operativni postupci kako bi se smanjila<br />
opasnost nesrea i njihovih posljedica. Osigurana je odgovarajua zaštitna oprema za svako radno mjesto.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 13
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja<br />
objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
Provodi se edukacija i uvježbavanje radnika za rad na siguran nain, izraeni su dokumenti za<br />
izvandrene/incidentne situacije, prireen je Plan evakuacije i spašavanja, provode se vježbe evakuacije i<br />
spašavanja.<br />
Osigurani su aparati za poetno gašenje požara, koji se redovito nadziru i ispituju. Osigurana je hidrantska<br />
mreža, koja se redoviti ispituje.<br />
Izgraeno je postrojenje za inertizaciju ija je zadaa sprjeavanje eksplozija i požara u silosima ugljena,<br />
mlinu, filteru te inertizacija auto cisterni. Mjesta gdje bi moglo doi do eksplozija (na primjer ulazi u<br />
vreaste filtere, silosi) su opremljena protueksplozivnom klapnom. Isto tako takva mjesta su i uzemljena<br />
(na primjer silosi, autocisterne).<br />
3.9Planiranje za budunost: rekonstrukcije, proširenja, itd.<br />
Cemex Hrvatska d.d. ne planira zatvaranje postrojenja Sveti Juraj što je znaajno za ekonomsku situaciju<br />
i na državnoj i na lokalnoj razini. Postojeom prostorno planskom dokumentacijom nije predviena<br />
mogunost proširenja/poveanja prostornih potreba i poveanja proizvodnih kapaciteta zauzimanjem<br />
novih površina. Dozvoljeni su zahvati koji su iskljuivo u funkciji smanjenja nepovoljnih utjecaja na okoliš.<br />
U gotovo stotinjak godina rada postrojenje je doživjelo brojne tehnike i tehnološke rekonstrukcije i<br />
promjene, sve s ciljem poboljšanja i unaprjeenja tehnoloških procesa i smanjenja utjecaja na okoliš.<br />
Osim u stalna poboljšanja i unaprjeenja tehnološkog dijela, uložena su znaajna sredstva u ureenje<br />
okoliša samog postrojenja ureenjem zelenih površina, kao i u sanaciju i rekultivaciju tupinoloma/prostora<br />
iskopa kako bi se promijenio i ozelenio krajobraz.<br />
Budue rekonstrukcije odnose se na smanjenje utjecaja emisija u zrak i smanjenje razine buke, kao i<br />
smanjenje emisija u more zbog prikljuenja na javni sustav odvodnje otpadnih voda. Predvieno je i<br />
ureenje prostora za prihvat alternativnih vrsta goriva.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 14
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
J DETALJNA ANALI<strong>ZA</strong> POSTROJENJA S OBZIROM NA NAJBOLJE RASPOLOŽIVE TEHNIKE (NRT)<br />
J. 1 Usporedba s razinama emisija vezanima uz primjenu najboljih raspoloživih tehnika (NRT–pridružene vrijednosti emisija)<br />
Tehnikotehnološka<br />
rješenja<br />
Realizirana ili predložena emisija NRT-ovi - pridružene vrijednosti emisije Obrazloženje (pojašnjenje) razlike izmeu<br />
opsega emisija pri korištenju NRT-ova i<br />
realiziranih emisija. Predložiti plan za<br />
poduzimanje mjera i vremenski okvir za<br />
realizaciju razina koje su jednake onima koje<br />
se postižu primjenom NRT-ova (vidjeti Q1)<br />
1.1. Pokazatelji: proces i oprema Referentni dokument o najboljim<br />
raspoloživim tehnikama u proizvodnji<br />
cementa, vapnenca i magnezijevog<br />
oksida (NRT referentne bilješke za CLM)<br />
1.1.1. U tvrtku je uveden sustav<br />
upravljanja okolišem.<br />
1.1.2. Optimizacija kontrole procesa<br />
ukljuujui raunalno automatiziran<br />
kontrolni sustav kako bi se postigao<br />
ravnomjeran i stabilan proces u pei,<br />
s rezultatima što bližim zadanim<br />
nominalnim vrijednostima.<br />
1.1.3. Primijenjeni su postupci za pažljiv<br />
odabir i kontrolu svih tvari koje ulaze<br />
u pe kako bi se izbjegle i/ili smanjile<br />
emisije<br />
1.1.4. Koristi se raunalni automatski<br />
kontrolni sustav za praenje i<br />
Primijeniti i održavati sustav upravljanja<br />
okolišem (SUO) koji ukljuuje na<br />
odgovarajui nain lokalne uvjete,<br />
znaajke navedene u NRT-u 1 u odjeljku<br />
1.5.1.<br />
Postizanje ravnomjernog i stabilnog<br />
procesa u pei, približavajui se tijekom<br />
rada što više nominalnim vrijednostima<br />
što je korisno za sve emisije iz pei, te<br />
korištenje energije primjenjujui<br />
mjere/tehnike koje su navedene u NRTu<br />
2, odjeljku 1.5.2.<br />
Provoditi pažljiv odabir i kontrolu svih<br />
tvari koje ulaze u pe kako bi se izbjegle<br />
i/ili smanjile emisije (NRT-3, odjeljak<br />
1.5.2)<br />
Redovito pratiti i mjeriti procesne<br />
parametre i emisije koje su navedene u<br />
Postrojenje je u skladu s NRT-om.<br />
Postrojenje je u skladu s NRT-om.<br />
Postrojenje je u skladu s NRT-om.<br />
Postrojenje je u skladu s NRT-om.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 15
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
mjerenje procesnih parametara.<br />
Emisije se redovito prate. Ispušna<br />
cijev rotacijske pei i hladnjaka za<br />
klinker kontinuirano se prate. Drugi<br />
stacionarni izvori prate se periodino<br />
sukladno zakonodavstvu i<br />
standardima.<br />
1.1.5. Implementiran je proces suhog<br />
peenja u rotacijskoj pei s<br />
višestupanjskim predgrijavanjem i<br />
sekundarnim ložištem (Riser Duct<br />
Firing) u plinovodu ispred ulaza u<br />
pe.<br />
1.1.6. Primjena kombinacija mjera/tehnika<br />
kao što je navedeno u NRT-u 6 a-f u<br />
odjeljku 1.5.3.2.<br />
NRT-u 4, odjeljak 1.5.2.<br />
Za nova postrojenja i veinu<br />
nadogradnji, primijeniti proces suhog<br />
peenja s višestupanjskim<br />
predgrijavanjam i predkalcinacijom.<br />
(NRT 5 u odjeljku 1.5.3.1)<br />
Smanjiti/minimizirati potrošnju toplinske<br />
energije kombinacijom mjera/tehnika<br />
koje su navedene u NRT-u 6 a-f u<br />
odjeljku 1.5.3.2, tj.<br />
a) primjenom poboljšanih i<br />
optimiziranih sustava pei i<br />
ravnomjernog i stabilnog procesa<br />
peenja<br />
b) iskorištavanjem viška topline iz pei,<br />
posebno iz zone hlaenja<br />
c) primjenom prikladnog broja faza<br />
ciklona<br />
d) korištenjem goriva s osobinama koje<br />
imaju pozitivan utjecaj na potrošnju<br />
toplinske energije<br />
e) kada se tradicionalna goriva<br />
zamjenjuju otpadnim gorivima,<br />
Postrojenje u skladu s NRT-om.<br />
Predkalcinacija nije uvedena u postojee<br />
postrojenje. Meutim predkalcinacija<br />
predstavlja NRT standard za nova<br />
postrojenja i vee nadogradnje postojeih<br />
postrojenja. Predkalcinaciju treba uvesti<br />
tijekom sljedee vee nadogradnje<br />
postrojenja Sveti Juraj. Vremenski raspored<br />
još nije napravljen zbog nepredvidljive<br />
tržišne situacije.<br />
Postrojenje je u skladu s NRT-om.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 16
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
1.1.7. Sadržaj klinkera u svim vrstama<br />
cementa koji se proizvodi u<br />
postrojenju optimiziran je s obzirom<br />
na parametre cementa koji su<br />
propisani tehnikim standardima.<br />
1.1.8. Kogeneracija/postrojenja koja<br />
proizvode toplinsku i elektrinu<br />
energiju trenutno nije ekonomski<br />
isplativa.<br />
1.1.9. Minimiziranje/sprjeavanje difuznih<br />
emisija prašine primjenom<br />
metoda/tehnika prikazanih u NRT-u<br />
13 a,b (dio 1.5.5.1) implementirano<br />
je pojedinano ili u kombinaciji tamo<br />
gdje je to primjenjivo / prikladno.<br />
korištenjem optimiziranih i prikladnih<br />
sustava cementnih pei za izgaranje<br />
otpada<br />
f) minimiziranjem obilaznih tijekova.<br />
Smanjiti potrošnju primarne energije<br />
uzimajui u razmatranje mogunost<br />
smanjenja udjela klinkera u cementu i<br />
cementnim proizvodima (NRT 7, u dijelu<br />
1.5.3.2)<br />
Smanjiti potrošnju primarne energije<br />
razmatranjem kogeneracije/postrojenja<br />
koja proizvode toplinsku i elektrinu<br />
energiju, na osnovi potražnje za<br />
korisnom toplinom, unutar regulatornih<br />
shema tamo gdje je to ekonomski<br />
isplativo (NRT 8, dio 1.5.3.2)<br />
Minimizirati/sprijeiti difuzne emisije<br />
prašine primjenom mjera/tehnika<br />
pojedinano ili u kombinaciji kao što je<br />
navedeno u NRT-u 13 a, b u dijelu<br />
1.5.5.1 (mjere/tehnike za procese u<br />
kojima nastaje prašina<br />
Instalacija je u skladu s NRT-om.<br />
Smanjenje udjela klinkera u cementu i<br />
cementnim proizvodima razmatra se u<br />
svjetlu standarda kvalitete<br />
(npr. hrvatska norma HRN B.C1.011 i<br />
europski standard EN 197 - 1)<br />
Cemex Hrvatska je u skladu s Pravilnikom o<br />
korištenju obnovljivih izvora energije i<br />
kogeneracije, NN 67/07, podnijelo zahtjev za<br />
izdavanje prethodnog energetskog odobrenja<br />
za izgradnju postrojenja za proizvodnju<br />
elektrine energije iz obnovljivih izvora<br />
energije i kogeneracije. Zahtjev je podnešen<br />
18.10.2010. godine. Zahtjev je predan za<br />
projekt ORC kogeneracijsko postrojenje za<br />
iskorištavanje otpadne topline u tvornici<br />
cementa Sveti Juraj i to za grupu 4a:<br />
Kogeneracijska postrojenja instalirane<br />
elektrine snage vee od 1 MW do ukljuivo<br />
35 MW, tzv. srednje kogeneracije prikljuene<br />
na distribucijsku mrežu.<br />
Planirana elektrina odnosno toplinska snaga<br />
postrojenja iznosi 2, 5 MW.<br />
Postrojenje u skladu s NRT-om.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 17
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
i za podruja skladištenja rasutog<br />
tereta).<br />
Nekoliko razliitih mjera/tehnika za<br />
smanjenje koliine difuzne prašine mogu<br />
se primijeniti bilo pojedinano ili u<br />
kombinaciji.<br />
a) mjere/tehnike za procese u kojima<br />
nastaje prašina<br />
zatvoriti/izolirati procese u kojima<br />
nastaje prašina kao što je meljava,<br />
rešetanje i miješanje<br />
prekriti pokretne trake i dizala koji<br />
su izgraeni kao zatvoreni sustavi,<br />
ako postoji vjerojatnost ispuštanja<br />
emisija difuzne prašine iz prašnoga<br />
materijala<br />
smanjiti istjecanje zraka i mjesta<br />
prolijevanja, dovršenje instalacija<br />
koristiti automatske ureaje i<br />
kontrolne sustave<br />
osigurati nesmetanu operativnost<br />
mobilno i stacionarno vakuumsko<br />
usisavanje za valjano i potpuno<br />
održavanje instalacija<br />
ventilacija i skupljanje u platnene<br />
filtre<br />
koristiti zatvoreno skladištenje s<br />
automatskim sustavom rukovanja<br />
koristiti fleksibilne cijevi za punjenje<br />
kod procesa otpreme i utovara, koji<br />
su opremljeni sustavom za<br />
ekstrakciju prašine prilikom utovara<br />
cementa te su smješteni u smjeru<br />
dna utovarnog prostora za kamione<br />
b) metode/tehnike za podruja<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 18
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
1.1.10. Elektrostatski otprašivai (ESP-ovi) ili<br />
hibridni filtri se ne koriste. Upotreba<br />
vreastih filtera s vodotornjem za<br />
hlaenje plinova.<br />
1.1.11. PM estice (particulate matter)<br />
skupljene u vreastim otprašivaima<br />
(vreasti otprašivai, ponovo se<br />
koriste u procesu proizvodnje gdje<br />
god se to može postii, i ugrauju se<br />
u proizvod (prašina od klinkera,<br />
cementna prašina)<br />
1.1.12. a) Kombinacija mjera/tehnika koje<br />
su navedene u NRT-u 28 a-h u<br />
dijelu 1.5.10 je implementirana<br />
gdje god je to izvedivo /<br />
prikladno. Pri tom se misli na<br />
djelomino zatvaranje bunih<br />
operacija/jedinica, zatvaranje<br />
vrata i prozora u premedtnom<br />
podruju, kao i primjena<br />
prigušnika zvuka ispusta na<br />
ispušnim cijevima.<br />
skladištenja rasutog tereta<br />
zaštita od vjetra hrpa koje se nalaze<br />
na otvorenome<br />
vodeno prskanje i prigušivai<br />
(reduktori) kemijske prašine<br />
poploavanje, vlaženje cesta i<br />
održavanje pogona<br />
vlaženje hrpa zaliha<br />
Kada se primjenjuju elektrostatiki<br />
otprašivai (EPS-ovi) ili hibridni filtri,<br />
minimizirati uestalost CO kruženja, te<br />
održavati njihovo ukupno trajanje ispod<br />
30 minuta godišnje primjenom<br />
mjera/tehnika koje su navedene u NRTu<br />
21 a-c u odjeljcima 1.5.6.3.1 u<br />
kombinaciji<br />
Ponovno koristiti PM estice u procesu,<br />
gdje god je to izvedivo, ili koristiti ove<br />
prašine u drugim komercijalnim<br />
proizvodima ako je to mogue. (NRT 27<br />
u dio 1.5.9)<br />
Smanjiti/minimizirati emisiju buke iz<br />
procesa proizvodnje cementa primjenom<br />
kombinacije mjera/tehnika koje su<br />
navedene u NRT-u 28 a-h u odjeljku<br />
1.5.10, tj.<br />
b) primjenom prigušnika zvuka ispusta<br />
na ispušnim cijevima<br />
c) zatvaranjem bunih<br />
operacija/jedinica<br />
d) vibracijskom izolacijom<br />
Nije relevantno.<br />
Postrojenje u skladu s NRT-om.<br />
Postrojenje nije u skladu sa NRT-om.<br />
Slijedee mjere trebaju se provesti:<br />
- Sve izvore buke relativno malih dimenzija<br />
(tokaste izvore kao što su ventilatori i sl.)<br />
koji se nalaze na otvorenom treba potpuno<br />
zatvoriti ili zasloniti odgovarajuom<br />
barijerom. Djelomino oklapanje ili izgradnja<br />
nedovoljno dimenzioniranih barijera nema<br />
gotovo nikakav uinak. Kod izgradnje<br />
barijera treba paziti na utjecaj moguih<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 19
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
. operacija/jedinica<br />
e) korištenjem internih i vanjskih<br />
obloga nainjenih od upijajueg<br />
materijala<br />
f) zvunom izolacijom zgrada kako bi<br />
se prigušili bilo kakvi buni radni<br />
procesi ukljuujui opremu za<br />
preradu materijala<br />
g) izgradnjom zidova za zaštitu od<br />
buke, npr. izgradnjom graevina ili<br />
prirodnih barijera kao što su stabla i<br />
grmlje izmeu zaštienoga podruja<br />
i bunih aktivnosti<br />
h) primjenom prigušnika zvuka ispusta<br />
na ispušnim cijevima<br />
i) izolacijom instalacijskih vodova i<br />
završnim otpuhivaima koje se<br />
nalaze u zgradama nepropusnim za<br />
zvuk<br />
j) zatvaranjem vrata i prozora u<br />
dotinom podrujima<br />
(NRT 28 u odjeljku 1.5.10)<br />
refleksija zvuka od okolnih objekata. U<br />
otvore za usis i odsis zraka treba ugraditi<br />
odgovarajue zvune prigušivae.<br />
- Sve stijene prostora s jakim izvorima buke<br />
(mlinice i kompresornice) moraju imati<br />
potrebnu zvunu izolaciju. Posebnu<br />
pozornost valja obratiti na slaba mjesta u<br />
stijenama – vrata, prozore i razliite druge<br />
otvore. Sva vrata i prozori moraju biti<br />
dvostruke konstrukcije dobro zaptivene na<br />
svim dodirnim mjestima. Kod vrata treba<br />
paziti da nikada ne budu otvorena oboja<br />
vrata zaštitnog pretprostora. Otvore u<br />
stijenama treba opskrbiti zvunim<br />
prigušivaima i/ili zvunoizolacijskim<br />
žaluzijama.<br />
Predlaže se sljedei redoslijed uvoenja<br />
akustikih zaštitnih mjera:<br />
1. Na zgradi mlinice sirovine treba zatvoriti<br />
sve otvore prema prostorijama gdje se<br />
nalaze ventilatori. Predlaže se zatvaranje<br />
zvunoizolacijskim panelima ili zidovima<br />
zvune izolacije najmanje R'w = 30 dB. Za<br />
dovod zraka treba predvidjeti otvore<br />
opskrbljene odgovarajuim kulisnim<br />
prigušivaima u kombinaciji sa zvunoizolacijskim<br />
žaluzijama.<br />
2. Iste mjere treba primijeniti i na mlinici<br />
cementa i mlinici ugljena s tim da posebnu<br />
pozornost treba posvetiti prostoru mlinova.<br />
3. Ventilator hladnjaka treba zvuno oklopiti.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 20
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
1.2. pokazatelji: potrošnja sirovina i<br />
bilanca materijala<br />
1.2.1. Implementirani su sustavi osiguranja<br />
kvalitete kako bi se mogle garantirati<br />
potrebne karakteristike otpadnih<br />
materijala koji e se koristiti kao<br />
sirovina i/ili gorivo u pei za cement.<br />
Traženi parametri se redovito<br />
analiziraju u laboratoriju tvrtke.<br />
1.2.2. Relevantni parametri za bilo kakav<br />
otpad koji e se koristiti kao sirovina<br />
i/ili gorivo u pei za cement<br />
kontroliraju se u laboratoriju<br />
tvornice.<br />
Primijeniti sustave osiguranja kvalitete<br />
kako bi se garantirale potrebne<br />
karakteristike otpadnih materijala i kako<br />
bi se analizirao bilo koji otpad koji e se<br />
koristiti kao sirovina i/ili gorivo u pei za<br />
cement po parametrima/kriterijima koji<br />
su navedeni u NRT-u 10 a I. - III u<br />
dijelu 1.5.4.1, i.e.:<br />
I konstantna kvaliteta<br />
II fizikalni kriteriji, npr. stvaranje<br />
emisije, grubost, reaktivnost,<br />
izgorljivost, kalorina vrijednost<br />
III kemijski kriteriji, npr. klor, sumpor,<br />
alkalni i fosfatni sadržaj i znatni udio<br />
metala.<br />
Kontrolirati iznos relevantnih parametara<br />
za bilo kakav otpad koji e se koristiti<br />
kao sirovina i/ili gorivo u pei za cement,<br />
kao što su klor, relevantni metali<br />
(kadmij, živa, talij), sumpor, sav<br />
halogeni sadržaj (NRT 10b u odjeljku<br />
1.5.4.1), tj. kontrolirati iznos relevantnih<br />
parametera za bilo kakav otpad koji e<br />
se koristiti kao sirovina i/ili gorivo u pei<br />
za cement, kao što su klor, relevantni<br />
metali (kadmij, živa, talij), sumpor, sav<br />
4. Kod kompresornica treba osim na<br />
pretprostor posebno paziti na dobru izolaciju<br />
otvora. Na otvore za dovod/odvod zraka<br />
potrebno je postaviti i zvune prigušivae u<br />
kombinaciji sa zvunoizolacijskim žaluzijama.<br />
Postrojenje je u skladu s NRT-om.<br />
Postrojenje je u skladu s NRT-om.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 21
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
1.2.3. Sustav osiguranja kvalitete<br />
primjenjuje na svaku isporuenu<br />
koliinu otpada.<br />
1.2.4. Materijali koji sadrže organske<br />
komponente koje mogu ispariti prije<br />
zone kalcinacije dodaju se u zone<br />
odgovarajue visoke temperature<br />
sustava rotacijske pei.<br />
halogeni sadržaj<br />
Primijeniti sustav osiguranja kvalitete na<br />
svaku isporuenu koliinu otpada (BAT<br />
10c, dio 1.5.4.2).<br />
Dodati otpadni materijal s organskim<br />
komponentama koje mogu ispariti prije<br />
zone kalcinacije u zone odgovarajue<br />
visoke temperature sustava pei (NRT<br />
11b, dio 1.5.4.2).<br />
Instalacija je u skladu s NRT-om.<br />
Instalacija je u skladu s NRT-om<br />
1.3. pokazatelji: potrošnja vode<br />
1.3.1. ----- Nije relevantno za industriju cementa. Nije relevantno.<br />
1.4. pokazatelji: potrošnja energije i<br />
energetska uinkovitost<br />
1.4.1. Vrijednost toplinske bilance<br />
proizvodnog postrojenja iznosi<br />
3,256 / 3,289 / 3,291 MJ/tona<br />
klinkera.<br />
U redovnim i optimalnim uvjetima rada,<br />
pridružena NRT vrijednost toplinske<br />
bilance iznosi 2900 - 3300 MJ/tona<br />
klinkera (NRT 5 u dijelu 1.5.3.1.<br />
Zbog odstupanja od redovitih uvjeta<br />
rada (poetak i kraj rada postrojenja)<br />
godišnja prosjena vrijednost je 160-320<br />
MJ/t klinkera viša od preporuenih.<br />
Vrijednosti su izraunate i primjenjive za<br />
rotacionu pe kapaciteta 3000 t/d.<br />
Proizvodni kapacitet ima utjecaja na<br />
potrebu za energijom.<br />
Sagorijevanje klinkera u rotacionoj pei<br />
sa kapacitetom veim od npr 5000 t/d<br />
štedi otprilike 100 MJ/t klinkera dok<br />
potrošnja energije manjih rotacionih<br />
pei, npr proizvodnje 1500 t/d je do<br />
200 MJ/t klinkera<br />
Toplinska bilanca postrojenja u skladu je sa<br />
NRT-om<br />
Tamo gdje se prikazuju razine potrošnje koje<br />
su povezane s NRT-om, to se treba shvatiti<br />
na nain da te razine predstavljaju rezultate<br />
okoliša koji su se mogli predvidjeti imajui u<br />
vidu ravnotežu izmeu troškova i prednosti<br />
koje su povezane s definicijom NRT-a .<br />
U svakom sluaju, to nisu niti razine<br />
potrošnje niti razine emisija i ne bi se trebale<br />
tako shvatiti.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 22
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
1.4.2. Sustav upravljanja energijom<br />
implementiran je unutar raunalno<br />
automatiziranog kontrolnog sustava<br />
ukljuujui praenje i mjerenje<br />
nominalnih vrijednosti.<br />
Gdje god je mogue koristi se<br />
oprema na elektrini pogon s<br />
visokom energetskom uinkovitošu.<br />
Minimizirati potrošnju elektrine energije<br />
primjenom mjera/tehnika pojedinano ili<br />
zajedno kao što je navedeno u NRT-u 9<br />
a,b u odjeljku 1.5.3.2. tj.<br />
a) korištenjem sustava upravljanja<br />
elektrinom energijom<br />
b) korištenjem opreme za meljavu i<br />
drugu opremu na elektrini pogon s<br />
visokom energetskom uinkovitošu<br />
1.5. Dodatni pokazatelji<br />
----- ----- ----- -----<br />
Postrojenje je u skladu s NRT-om.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 23
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
J.2 Analiza emisijskih parametara postrojenja s obzirom na NRT<br />
J.2.1 Oneišenje zraka<br />
J.2.1.1 Dušikovi oksidi - NO x<br />
Tehnikotehnološka<br />
rješenja<br />
Realizirana ili predložena emisija NRT-ovi - pridružene vrijednosti emisije Obrazloženje (pojašnjenje)<br />
razlike izmeu opsega emisija<br />
pri korištenju NRT-ova i<br />
realiziranih emisija. Predložiti<br />
plan za poduzimanje mjera i<br />
vremenski okvir za realizaciju<br />
razina koje su jednake onima<br />
koje se postižu primjenom NRTova<br />
(vidjeti Q1)<br />
1.1. Pokazatelji: proces i oprema<br />
1.1.1. Smanjiti emisije NOx iz dimnih plinova<br />
nastalih loženjem pei primjenom sljedeih<br />
mjera /tehnika:<br />
primarne mjere/tehnike<br />
hlaenje plamena<br />
plamenici s niskom razina NO x<br />
optimizacija procesa<br />
SNCR (uvest e se u skoroj budunosti<br />
- vidjeti dio 1.1.2 niže).<br />
SCR, predmet odgovarajueg<br />
katalizatora i razvoja procesa cementne<br />
industrije<br />
Smanjiti emisije NOx iz dimnih plinova nastalih<br />
loženjem pei primjenom sljedeih<br />
mjera/tehnika koje su navedene u NRT-u 17<br />
a-d u odjeljku 1.5.6.1, bilo pojedinano ili<br />
zajedno, tj.:<br />
primarne mjere/tehnike<br />
hlaenje plamena<br />
plamenici s niskom razinom NO x<br />
<br />
<br />
blago loženje pei<br />
dodatak mineralizatora kako bi se<br />
popravila izgorljivost sirovina<br />
(mineralizirani klinker)<br />
optimizacija procesa<br />
i/ili izgaranje u fazama (tradicionalna<br />
goriva ili otpadna goriva) takoer u<br />
kombinaciji s predkalcinacijom te<br />
korištenje optimizirane mješavine goriva<br />
SNCR e biti primijenjen<br />
Postrojenje u skladu s NRT-om.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 24
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
1.1.2. Trenutno SNCR nije implementiran.<br />
SNCR e se implementirati u skoroj<br />
budunosti. Primijenit e se mjere/tehnike<br />
koje su navedene u NRT-u 18.<br />
1.1.3. Proces meljave sirovine je otpimiziran. Dio<br />
ispušnih plinova iz rotacijske pei koristi se<br />
unutar procesa meljave sirovine (u mlinici<br />
sirovina) za sušenje sirovog materijala.<br />
U jedinici za meljavu i sušenje,<br />
usitnjavanjem materijala stalno se na<br />
površini pojavljuju estice koje mogu vezati<br />
SCR, ovisi o odgovarajuem razvoju<br />
katalizatora i procesa u cementnoj<br />
industriji).<br />
(NRT 17 u odjeljku 1.5.6.1)<br />
Primjenom SNCR-a (NRT 18 u odjeljku<br />
1.5.6.1)<br />
primijeniti mjere/tehnike koje su<br />
navedene u NRT-u 18 a) i b) u odjeljku<br />
1.5.6.1, tj.<br />
<br />
<br />
za primjenu odgovarajue i dovoljne<br />
uinkovitosti smanjenja NOx pri<br />
stabilnom radnom procesu<br />
za primjenu dobre stohiometrijske<br />
distribucije amonijaka kako bi se<br />
ostvarila najvea mogua uinkovitost<br />
smanjenja NOx te kako bi se smanjilo<br />
otpuštanje neizreagiranog amonijaka.<br />
Održavati emisije otpuštanja NH3 iz dimnih<br />
plinova koliko je mogue nižima, ali ispod 30<br />
mg/Nm3 kao dnevne prosjene vrijednosti.<br />
Treba se uzeti u obzir korelacija izmeu<br />
uinkovitosti smanjenja NOx i NH3 otpuštanja.<br />
Ovisno o inicijalnoj razini NOx i uinkovitosti<br />
smanjenja NOx, NH3 otpuštanje može biti više<br />
do maksimalno 50 mg/Nm3. Za Lepol i<br />
dugake rotacijske pei ova razina može biti<br />
ak i viša (NRT 18c u odjeljku 1.5.6.1)<br />
Optimizirati procese u mlinici sirovine (za suhe<br />
procese) koji služe za smanjenje koliine SO2<br />
u pei, kao što je opisano u odjeljku 1.3.4.3<br />
(NRT 20 u odjeljku 1.5.6.2).<br />
Trenutno nije relevantno.<br />
Selektivna nekatalitika<br />
redukcija (SNCR) e se<br />
implementirati.<br />
SNCR tehnika je u pripremi.<br />
Postupak pribavljanja potrebnih<br />
dozvola je u tijeku. Planirani<br />
poetak SNCR-a je 01.01.2011.<br />
SNCR tehnike za smanjenje<br />
NOx-a koristit e se u kobinaciji<br />
s primarnim<br />
mjerama/tehnikama za<br />
smanjenje NOx-a.<br />
Instalacija je u skladu s NRTom.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 25
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
SO2. Proces sušenja osigurava<br />
kontinuirano obogaivanje plinske<br />
atmosfere vodenom parom što poboljšava<br />
apsorpciju. Iskustvo s postrojenjima koja<br />
rade na složeni nain pokazalo je da se<br />
izmeu 20 i 70% SO2 može vezati u mlinici<br />
sirovine.<br />
1.2. Pokazatelji: koncentracija emisije<br />
1.2.1. Razina emisije NOx-a (dušikovih oksida)<br />
kree se od
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
izgorljivost sirovog materijala mogu utjecati<br />
na sposobnost da se ostane unutar<br />
raspona. Razine ispod 350 mg/Nm3<br />
ostvaruju se u peima s povoljnim<br />
uvjetima. Niža razina od 200 mg/Nm3<br />
prijavljena je samo kao mjeseni prosjek za<br />
tri postrojenja (korištena je mješavina koja<br />
lako gori)<br />
.<br />
1.3. Dodatni pokazatelji<br />
----- ----- ----- -----<br />
J.2.1.2 Sumporovi oksidi - SO x<br />
Tehnikotehnološka<br />
rješenja<br />
Realizirana ili predložena emisija NRT-ovi - pridružene vrijednosti emisije Obrazloženje (pojašnjenje)<br />
razlike izmeu opsega emisija<br />
pri korištenju NRT-ova i<br />
realiziranih emisija. Predložiti<br />
plan za poduzimanje mjera i<br />
vremenski okvir za realizaciju<br />
razina koje su jednake onima<br />
koje se postižu primjenom NRTova<br />
(vidjeti Q1)<br />
1.1. Pokazatelji: proces i oprema<br />
1.1.1. Emisije SO x iz dimnih plinova pei dobivenih<br />
procesima loženja i predgrijavanja<br />
održavaju se na niskoj razini pažljivom<br />
kontrolom goriva i sirovina koji se dodaju u<br />
pe, što se temelji na redovitom uzimanju i<br />
analizama uzoraka goriva i sirovina u<br />
laboratoriju tvrtke. SO x emisije su<br />
Održavati emisije SOx niskima ili smanjiti emisije<br />
SOx iz dimnih plinova nastalih loženjem i/ili<br />
predgrijavanjem pei, ili procesima<br />
predkalcinacije primjenom sljedeih<br />
mjera/tehnika koje su navedene u NRT-u 19 a<br />
(dodatak absorbenata) i b (vlažni ispira<br />
plinova) u odjeljku 1.5.6.2. (NRT 19 u odjeljku<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
Zbog buduih zahtjeva propisa,<br />
koji se najavljuju, treba<br />
razmotriti smanjenje emisija<br />
SO 2 tijekom poetka rada<br />
postrojenja.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 27
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
djelomino smanjene u vodotornju koji se<br />
nalazi ispred platnenog vreastog<br />
otprašivaa.<br />
1.2. Pokazatelji: koncentracija emisije<br />
1.2.1. Razina emisija SO 2 (sumpor dioksida)<br />
Veina dnevnih prosjenih vrijednosti je<br />
ispod 200 mg/m 3 . Vrijednost od 200 mg/m 3<br />
je nadmašena samo sluajno.<br />
1.5.6.2)<br />
Sljedee razine emisija SOx); su vrijednost<br />
emisija povezane s primjenom NRT-a (NRT 19 u<br />
odjeljku 1.5.6.2):<br />
Parametar jedinica Vrijednost<br />
emisija<br />
povezanih s<br />
primjenom<br />
NRT<br />
(dnevna<br />
prosjena<br />
vrijednost)<br />
SO x izražen<br />
kao S0 2<br />
mg/Nm 3
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
1.1. Pokazatelji: proces i oprema<br />
1.1.1. Sva glavna mjesta koja su izvori emisije<br />
prašine u postrojenjima cementa<br />
opremljena su platnenim vreastim<br />
otprašivaima (suho išenje ispušnog<br />
plina) što predstavlja visoko uinkovit<br />
sustav eliminacije prašine. Vreasti filtri<br />
instalirani su na male izvore tamo gdje je to<br />
prikladno. Uveden je sustav upravljanja<br />
održavanjem, koji se posebno odnosi na<br />
uinkovitost filtera.<br />
Primijeniti sustav upravljanja održavanjem, koji<br />
se posebno odnosi na uinkovitost filtera ovih<br />
izvora. (NRT 14 u odjeljku 1.5.5.2)<br />
razina koje su jednake onima<br />
koje se postižu primjenom NRTova<br />
(vidjeti Q1)<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
1.1.2. Implementirano je suho išenje ispušnog<br />
plina platnenim vreastim filterima Dimni<br />
plinovi nastali u procesu loženja pei<br />
tretiraju se platnenim vreastim filterima.<br />
Ispred vreastih otprašivaa nalazi se<br />
vodotoranj za hlaenje vruih plinova. U<br />
vodotornju se voda šprica u dimni plin kako<br />
bi se smanjila temperatura (stanje) dimnih<br />
plinova te djelomino smanjio sadržaj<br />
prašine.<br />
1.1.3. Implementirano je suho išenje ispušnog<br />
plina platnenim vreastim filterima Dimni<br />
plinovi nastali u procesu hlaenja klinkera<br />
te iz procesa meljave tretiraju se platnenim<br />
vreastim filterima.<br />
Smanjiti emisije prašine (PM estice) iz dimnog<br />
plina nastalog procesom loženja pei primjenom<br />
suhog išenja otprašivaem. (NRT 15 u<br />
odjeljku 1.5.5.3)<br />
Smanjiti emisije prašine (PM estice) iz dimnog<br />
plina nastalog procesom loženja pei primjenom<br />
suhog išenja otprašivaem. (NRT 16 u<br />
odjeljku 1.5.5.4)<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
1.2. Pokazatelji: koncentracija emisije<br />
1.2.1. Suho išenje ispušnog plina platnenim Uzimajui u obzir sustav upravljanja, NRT služi Nadzirane razine emisija su<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 29
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
vreastim otprašivaima uvedeno je tamo<br />
gdje je to mogue/prikladno.<br />
Emisije prašine iz operacija koje generiraju<br />
prašinu su openito ispod BAT-AEL razine<br />
od 10 mg/Nm 3 kao prosjeka tijekom<br />
razdoblja uzorkovanja. Vrijednost od<br />
10 mg/Nm 3 je nadmašena vrlo rijetko.<br />
1.2.2. Platneni vreasti otprašiva primjenjuje se<br />
za uklanjanje prašine iz dimnih plinova<br />
generiranih tijekom procesa loženja pei.<br />
Razine emisija prašine (krutih estica)<br />
varira od manje od 7 mg/m 3 do približno<br />
30 mg/m 3 , izraženo kao dnevne prosjene<br />
vrijednosti.<br />
Veina dnevnih prosjenih vrijednosti je<br />
ispod 20 mg/m 3 . Razina od 20 mg/m 3 je<br />
prijeena vrlo rijetko.<br />
1.2.3. Platneni vreasti otprašivai primjenjuju se<br />
za uklanjanje prašine iz dimnih plinova<br />
generiranih tijekom procesa hlaenja i<br />
meljave.<br />
Razine emisije prašine (krutih estica) iz<br />
hladnjaka klinkera variraju od 1mg/m 3 do<br />
približno 7 mg/m 3 , izraženo kao dnevne<br />
prosjene vrijednosti.<br />
Veina dnevnih prosjeka je daleko ispod 20<br />
mg/m 3 .<br />
Razine emisije prašine (krutih estica) iz<br />
procesa mljevenja varira od oko 20 mg/m 3<br />
do približno 48 mg/m 3 , izraženo kao dnevne<br />
prosjene vrijednosti.<br />
za smanjenje kanaliziranih emisija prašine iz<br />
radova koji generiraju prašinu na manje od 10<br />
mg/Nm 3 (Vrijednost emisija povezane s<br />
primjenom NRT-a) primjenom suhog išenja<br />
ispušnog plina filterom.<br />
Malim izvorima (10 000 Nm3/h) treba se<br />
pristupati po prioritetu. (NRT 14 u odjeljku<br />
1.5.5.2)<br />
Vrijednost emisija povezane s primjenom NRT-a<br />
za razine emisije dimnih plinova iznosi
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
Veina dnevnih prosjeka je daleko ispod 20<br />
mg/m 3 . Razina vrijednosti od 20 mg/m 3<br />
prijeena je u iznimnim sluajevima.<br />
1.3. Dodatni pokazatelji<br />
----- ----- ----- -----<br />
J.2.1.4 Drugi oneišivai<br />
Tehnikotehnološka<br />
rješenja<br />
Napomena: BAT-EAL se ne<br />
smatraju graninim<br />
vrijednostima emisija.<br />
Realizirana ili predložena emisija NRT-ovi - pridružene vrijednosti emisije Obrazloženje (pojašnjenje)<br />
razlike izmeu opsega emisija<br />
pri korištenju NRT-ova i<br />
realiziranih emisija. Predložiti<br />
plan za poduzimanje mjera i<br />
vremenski okvir za realizaciju<br />
razina koje su jednake onima<br />
koje se postižu primjenom NRTova<br />
(vidjeti Q1)<br />
1.1. Pokazatelji: proces i oprema<br />
1.1.1. Sirovine se redovito analiziraju u<br />
laboratoriju tvrtke. Dodavanje sirovina u<br />
sustav pei s visokim udjelom volatilnih<br />
organskih spojeva ustaljenim putem za<br />
dodavanje sirovine se izbjegava.<br />
1.1.2. Sirovine, goriva i otpad koji e se koristiti<br />
kao sirovina i/ili gorivo u pei za cement<br />
kontroliraju se u laboratoriju tvornice.<br />
Koriste se sirovine i goriva koja imaju mali<br />
udio klora. Udio klora u otpadu koji e se<br />
koristiti kao sirovina i/ili gorivo u pei za<br />
cement ogranien je na temelju analitikih<br />
Održavati emisije TOC-a iz dimnih plinova koji<br />
nastaju procesom loženja pei niskima<br />
izbjegavanjem dodavanja sirovina s visokim<br />
udjelom volatilnih organskih spojeva u sustav<br />
pei ustaljenim putem za dodavanje sirovine.<br />
(NRT 22 u odjeljku 1.5.6.4)<br />
Primijeniti mjere/tehnike koje su navedene u<br />
NRT-u 23 a i b u odjeljku 1.5.6.5, zasebno ili u<br />
kombinaciji, tj.<br />
korištenjem sirovina i goriva koja sadrže<br />
nisku razinu klora<br />
ograniavanjem udjela klora u bilo kojem<br />
otpadu koji e se koristiti kao sirovina i/ili<br />
gorivo u pei za cement<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 31
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
rezultata. (NRT 23 u odjeljku 1.5.6.5)<br />
1.1.3. Sirovine, goriva i otpad koji e se koristiti<br />
kao sirovina i/ili gorivo u pei za cement<br />
kontroliraju se u laboratoriju tvornice.<br />
Koriste se sirovine i goriva koja imaju mali<br />
udio klora. Udio fluora u otpadu koji e se<br />
koristiti kao sirovina i/ili gorivo u pei za<br />
cement ogranien je na temelju analitikih<br />
rezultata.<br />
1.1.4. Primijenjene su mjere/tehnike koje su<br />
navedene u NRT-u 25. Sirovine, goriva i<br />
otpad koji e se koristiti kao sirovina i/ili<br />
gorivo u pei za cement kontroliraju se u<br />
laboratoriju tvornice. Pažljivo se odabiru<br />
sirovine i goriva. Koriste se sirovine i goriva<br />
koja imaju mali udio klora, bakra i volatilnih<br />
organskih spojeva.<br />
Istovremeno spaljivanje otpada ne provodi<br />
se za vrijeme poslovnih procesa kao što je<br />
puštanje u pogon i gašenje.<br />
Dolazi do brzog hlaenja ispušnih plinova<br />
pei na manje od 200 °C i minimiziranja<br />
vremena djelovanja dimnih plinova i<br />
sadržaja kisika u zonama gdje se<br />
temperature kreu od 300 do 450 °C.<br />
Primijeniti primarne mjere/tehnike koje su<br />
navedene u NRT-u 24 a i b u odjeljku 1.5.6.5,<br />
zasebno ili u kombinaciji, tj.<br />
korištenjem sirovina i goriva s niskim<br />
udjelom fluora (vidjeti takoer odjeljak<br />
1.4.3.2 i 1.4.3.3).<br />
ograniavanjem udjela fluora u bilo kojem<br />
otpadu koji e se koristiti kao sirovina i/ili<br />
gorivo u pei za cement<br />
(NRT 24 u odjeljku 1.5.6.5)<br />
Izbjegavati emisije PCDD/F ili održavati emisije<br />
PCDD/F iz dimnih plinova nastalih loženjem pei<br />
na niskoj razini primjenom mjera/tehnika koje<br />
su navedene u NRT-u 25 a-f u odjeljku 1.5.7<br />
zasebno ili u kombinaciji:<br />
npr.:<br />
pažljivim odabirom i kontrolom tvari koje se<br />
unose u pe (sirovine), npr. klora, bakra i<br />
volatilnih organskih spojeva<br />
pažljivim odabirom i kontrolom tvari koje se<br />
unose u pe (sirovine), npr. klora i bakra<br />
ograniavanjem/izbjegavanjem korištenja<br />
otpada koji sadrži klorirane organske<br />
materijale<br />
izbjegavati dodavanje goriva s visokim<br />
sadržajem halogena (npr. klora) pri<br />
sekundarnom loženju<br />
brzim hlaenjem ispušnih plinova pei na<br />
manje od 200 °C i minimiziranjem vremena<br />
djelovanja dimnih plinova i sadržaja kisika u<br />
zonama gdje se temperature kreu od 300<br />
do 450 °C.<br />
zaustavljanjem istovremenog spaljivanja<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 32
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
1.1.5. Sirovine, goriva i otpad koji e se koristiti<br />
kao sirovina i/ili gorivo u pei za cement<br />
kontroliraju se u laboratoriju tvornice.<br />
Koriste se materijali s niskim sadržajem<br />
relevantnih metala. Implementiran je<br />
sustav osiguranja kvalitete kako bi se<br />
garantirale odreene osobine korištenog<br />
otpadnog materijala. Implementirane su<br />
uinkovite mjere/tehnike eliminiranja<br />
prašine (platneni vreasti otprašivai).<br />
Platnenom vreastom otprašivau za<br />
ispušne plinove rotacijske pei prethodi<br />
vodotoranj za hlaenje vruih plinova gdje<br />
se eliminira dio prašine prije tretiranja<br />
vreastim otprašivaem.<br />
1.2. Pokazatelji: koncentracija emisije<br />
1.2.1. Razina emisija HCl je bila 3,4 mg/Nm 3 , kao<br />
prosjek u razdoblju uzorkovanja (mjerenja<br />
na pojedinim mjestima u trajanju od<br />
najmanje pola sata ).<br />
Rezultati mjerenja iz 2009. godine.<br />
1.2.2. Razina emisija HF za vrijeme uzorkovanja<br />
bila je 0,28 mg/Nm 3 .<br />
Mjerenje je obavljeno u 2009. godini.<br />
.<br />
otpada za poslovne procese kao što je<br />
puštanje u pogon i gašenje.<br />
(NRT 25 u odjeljku 1.5.7)<br />
Minimizirati emisije metala iz dimnih plinova<br />
nastalih u procesu loženja pei primjenom<br />
mjera/tehnika koje su navedene u NRT-u 26 a i<br />
c u odjeljku 1.5.8, zasebno ili u kombinaciji, tj.<br />
odabirom materijala s niskim udjelom<br />
relevantnih metala te ograniavanjem<br />
udjela relevantnih metala u materijalima,<br />
posebno žive<br />
korištenjem sustava osiguranja kvalitete<br />
kako bi se garantirale odreene osobine<br />
korištenog otpadnog materijala (vidjeti<br />
odjeljke 1.4.3.2 i 1.4.3.3).<br />
korištenjem uinkovitih mjera/tehnika za<br />
uklanjanje prašine, koje se mogu<br />
primjenjivati zasebno ili u kombinaciji<br />
(NRT 26 u odjeljku 1.5.8)<br />
Održavati emisije HCl ispod 10 mg/Nm3<br />
(Vrijednost emisija povezane s primjenom NRTa)<br />
kao prosjena dnevna vrijednost ili prosjek.<br />
tijekom perioda uzorkovanja (mjerenja na<br />
pojedinim mjestima u trajanju od najmanje pola<br />
sata) primjenom<br />
mjera/tehnika koje su navedene u NRT-u 23 a i<br />
b u odjeljku 1.5.6.5, zasebno ili u kombinaciji.<br />
(NRT 23 u odjeljku 1.5.6.5)<br />
Održavati emisije HF ispod 1 mg/Nm3<br />
(Vrijednost emisija povezanih s primjenom NRTa)<br />
izražene kao HF, kao prosjena dnevna<br />
vrijednost ili prosjek tijekom perioda<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 33
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
1.2.3. Razina emisija PCDD/PCDF za vrijeme<br />
uzorkovanja bila je 0,0009483 mg/Nm 3 .<br />
Mjerenje je obavljeno u 2009. godini.<br />
1.2.4. Razina emisije metala je:<br />
Hg = 0,03 mg/Nm 3<br />
Cd + Tl = 0,0041 mg/Nm 3 .<br />
As+ Sb+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V =<br />
0,22 mg/Nm 3 .<br />
Rezultati mjerenja iz 2009. godine.<br />
Pogledati nerazvrstano<br />
uzorkovanja (mjerenja na odreenim mjestima<br />
u trajanju od najmanje pola sata)<br />
primjenom primarnih mjera/tehnika koje su<br />
navedene u NRT-u 24 a i b u odjeljku 1.5.6.5,<br />
zasebno ili u kombinaciji<br />
(NRT 24 u odjeljku 1.5.6.5)<br />
Vrijednosti emisija povezane s primjenom NRT-a<br />
su
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
1.3. Dodatni pokazatelji<br />
----- ----- ----- -----<br />
J.2.2 Oneišenje vode i tla<br />
U NRT referentnim bilješkama za CVM (cement, vapnenac, magnezijev oksid) nema najboljih raspoloživih tehnika koje se odnose na<br />
oneišenje vode i tla (BREF CLP).<br />
Glavna pitanja u vezi okoliša koja se tiu proizvodnje cementa su emisije prilikom korištenja vode i energije. Ispuštanje otpadne vode obino<br />
je ogranieno samo na površinsko otjecanje i hlaenje vode te ne pridonosi znatno zagaivanju vode. Skladištenje i rukovanje gorivima<br />
potencijalni je izvor kontaminacije tla i podzemnih voda. (NRT referentne bilješke za CVM - poglavlje 1.5, str. 22)<br />
J.2.3 Otpad<br />
Tehnikotehnološka<br />
rješenja<br />
Realizirana ili predložena emisija NRT-ovi - pridružene vrijednosti emisije Obrazloženje (pojašnjenje)<br />
razlike izmeu opsega emisija<br />
pri korištenju NRT-ova i<br />
realiziranih emisija. Predložiti<br />
plan za poduzimanje mjera i<br />
vremenski okvir za realizaciju<br />
razina koje su jednake onima<br />
koje se postižu primjenom NRTova<br />
(vidjeti Q1)<br />
1.1. Pokazatelji: proces i oprema<br />
1.1.1. Koriste se odgovarajua mjesta za<br />
dodavanje otpada u rotacijsku pe.<br />
1.1.2. Sustavom rotacijske pei upravlja se na<br />
kontroliran nain pomou raunalno<br />
automatiziranog kontrolnog sustava<br />
(ukljuujui kontinuirano praenje ispušnih<br />
plinova iz pei). Ovaj sustav osigurava da<br />
Koristiti mjesta za punjenje pei koja<br />
odgovaraju po temperaturi i vremenu djelovanja<br />
ovisno o vrsti i nainu rada pei (NRT 11a u<br />
odjeljku 1.5.4.2)<br />
Upravljati na takav nain da se temperatura<br />
plina koji je produkt istovremenog izgaranja<br />
otpada podigne na kontroliran i homogen nain,<br />
ak i pod najnepovoljnijim uvjetima, na 850 °C<br />
na dvije sekunde (NRT 11c u odjeljku 1.5.4.2).<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 35
Sažetak za postrojenja Sveti Juraj, Kaštel Suurac u skladu s Uredbom o postupku utvrivanja objedinjenih uvjeta zaštite okoliša (NN 114/08)<br />
se temperatura plina koji je produkt<br />
istovremenog izgaranja otpada podigne na<br />
kontroliran i homogen nain na 850 °C na<br />
dvije sekunde.<br />
1.1.3. Temperatura se podiže na 1100°C ako se<br />
opasan otpad s udjelom halogeniranih<br />
organskih tvari od preko 1%, izražen kao<br />
klor, istovremeno spaljuje.<br />
1.1.4. Ako se otpad istovremeno spaljuje, on se<br />
kontinuirano i neprestano dodaje u sustav<br />
rotacijske pei . Rad pei kontrolira se<br />
raunalno automatiziranim sustavom<br />
kontrole.<br />
1.1.5. Istovremeno spaljivanje otpada ne provodi<br />
se za vrijeme izvanrednih dijelova procesa<br />
kao što je puštanje u pogon i gašenje.<br />
1.1.6. Primjenjuje se upravljanje sigurnošu<br />
rukovanja, npr. skladištenja i/ili dodavanja<br />
opasnih materijala sukladno NRT-u 12.<br />
Voda se adekvatno skladišti, oznaava,<br />
uzorkuje i testira.<br />
Podii temperaturu na 1100°C ako se opasan<br />
otpad s udjelom halogeniranih organskih tvari<br />
od preko 1%, izražen kao klor, istovremeno<br />
spaljuje (NRT 11 d u odjeljku 1.5.4.2).<br />
Dodavati otpad kontinuirano i neprestano (NRT<br />
11 e u odjeljku 1.5.4.2)<br />
Prestati s istovremenim spaljivanjem otpada za<br />
vrijeme izvanrednih dijelova procesa kao što je<br />
puštanje u pogon i gašenje kada se ne mogu<br />
ostvariti odgovarajua temperatura i vrijeme<br />
djelovanja, kao što je zabilježeno u NRT-u 11 a-<br />
d (NRT 11 f u odjeljku 1.5.4.2)<br />
Primijeniti upravljanje sigurnošu rukovanja,<br />
npr. skladištenja i/ili dodavanja opasnih<br />
materijala kao što je korištenje pristupa<br />
temeljenog na riziku prema izvoru i vrsti otpada,<br />
za oznaavanje, kontrolu, uzorkovanje i<br />
testiranje otpada kojim e se rukovati (NRT-u<br />
12 u odjeljku 1.5.4.3)<br />
1.2. Dodatni pokazatelji<br />
----- ----- ----- ------<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
Postrojenje e u skladu s NRTom.<br />
Postrojenje je u skladu s NRTom.<br />
Izradio: INTERKON<strong>ZA</strong>LTING d.o.o. Page 36