KYP0040 MATERJALITEADUSE ÃLDALUSED - tud.ttu.ee
KYP0040 MATERJALITEADUSE ÃLDALUSED - tud.ttu.ee
KYP0040 MATERJALITEADUSE ÃLDALUSED - tud.ttu.ee
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
kus<br />
n – osakeste arv elementaarrakus;<br />
A – aatommass, g/mol;<br />
N A – Avogadro arv (6,023ּ1023 aatomit/mol;<br />
V el – elementaarraku ruumala.<br />
2.1.5 Polümorfism<br />
Mõned materjalid võivad sõltuvalt tingimustest omada mitut (tavaliselt kaht) erinevat kristallvõret.<br />
Seda nähtust nimetatakse polümorfismiks ja materjale erineva kristallvõrega – polümorfseteks<br />
teisenditeks. Lihtainete korral nimetatakse nähtust ka allotroopiaks.<br />
Näited:<br />
Süsiniku allotroopsed teisendid on grafiit ja t<strong>ee</strong>mant.<br />
Raua teisendid on α-Fe (ferriit, RTK võre), γ-Fe (austeniit, PTK võre) ja δ-Fe (RTK).<br />
Väävli teisendid on rombo<strong>ee</strong>drilise ja monokliinse võrega väävel.<br />
2.2 Kristallograafilised suunad ja tasapinnad<br />
2.2.1 Osakeste koordinaadid kuubilise võre elementaarrakus<br />
Kuubilise võre korral asetsevad koordinaatteljed x, y ja z üksteise suhtes 90 kraadise nurga all (joon<br />
2-7).<br />
Punktide koordinaatide määramiseks teljestikus kasutatakse pikkusühikuna võrekonstanti.<br />
Joonisel 2-7 on esita<strong>tud</strong> ka RTK võre elementaarraku osakeste koordinaadid, tsentri osakesel on<br />
n<strong>ee</strong>d ½, ½, ½.<br />
2.2.2 Kristallograafilised suunad<br />
Suuna määramiseks kristallvõres kasutatakse kristallograafilisi suunaindekseid. Suunaindeksid<br />
näitavad suuna vektori projektsioonide pikkusi telgedel, kusjuures pikkusühikuks on võrekonstant.<br />
Suunaindeksite määramine toimub järgmiselt:<br />
1) koordinaattelgede algpunk asetatakse suunavektori algpunkti;<br />
2) määratakse suunavektori lõikepunkt elementaarraku, mille üks tipp asub telgede algpunktis,<br />
tahuga. Seda punkti loetakse suunavektori lõpppunktiks;<br />
3) määratakse vektori projektsioonide pikkused telgedel, näiteks ½, 1 ja 1/3. N<strong>ee</strong>d pikkused on<br />
vektori lõpppunkti koordinaadid;<br />
4) teisendatakse projektsioonide pikkused väikseimateks täisarvudeks. An<strong>tud</strong> näite korral tuleb neid<br />
korrutada 6-ga, saame 3, 6 ja 2.<br />
5) saadud numbrid ongi suunaindeksid. Nad asetatakse nurksulgudesse (ilma komadega eraldamata),<br />
näites s<strong>ee</strong>ga [362].<br />
Kui suund on risti mõne teljega, siis vastav indeks on 0. Lihtsaimad suunad on s<strong>ee</strong>ga [100] (risti y ja<br />
z teljega ehk x telje suund), [010] (y telje suund) ja [001] (z telje suund). Nende vastassuunad on<br />
vastavalt [ 100]<br />
, [ 010<br />
] ja [ 001]<br />
. Lihtsamad suunad on v<strong>ee</strong>l [110] (risti z teljega) ja sellega<br />
ekvivalentsed suunad ning [111] ja sellega ekvivalentsed suunad.<br />
Ekvivalentsed suunad (erinevate indeksitega) on sellised, kus osakeste vahekaugused on võrdsed.<br />
8